Ígdrasil
| ||||
Tipus | Arbre mitològic, lloc de la mitologia nòrdica i Axis mundi ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Obra | Edda poètica i Edda prosaica ![]() | |||
Part de | Cosmologia germànica mitologia nòrdica ![]() | |||
| ||||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/AM_738_4to_Yggdrasill.png/220px-AM_738_4to_Yggdrasill.png)
En la mitologia escandinava, l'Ígdrasil[1] (en norrè Yggdrasill) és un immens freixe[2] perenne al voltant del qual existeixen els nou mons. El seu nom no ha estat explicat satisfactòriament fins al dia d'avui. Ja que Yggr[3] és un dels noms del déu Odin, n'hi ha qui ha volgut explicar el significat del nom com a "el cavall (drasill) de l'Odin", obviant, emperò, que per les regles que regeixen la composició nominal, en tal cas hauríem de tenir un * Yggjardrasill o un * Yggsdrasill. De fet, tampoc no és gaire versemblant que originàriament fos un freixe, sinó més aviat un roure, ja que els freixes són caducifolis i ja que en els relats de la conversió dels pobles germànics meridionals es relata l'existència d'un arbre mític semblant que és designat com a roure.[4] En Franz Rolf Schröder va proposar el 1941 de veure en el primer constituent del mot, Ygg- un doblet de ýr ‘teix’. El constituent, segons això, fóra la continuació del mot germànic īxʷaz (masc.), īxʷō (fem.) “teix”, a partir d'un doblet amb canvi gramatical *ĭɣʷja-. Segons en Schröder, doncs, l'arbre hauria estat originàriament un teix.[5] En tot cas, la seva condició "d'arbre del món" el fa central en la cosmologia nòrdica.
Els nou mons s'anomenen de la següent manera:
- Asgard (Regne dels ansos, els déus i deesses guerrers),
- Vanaheim (Regne dels vanis, déus i deesses de la natura),
- Midgard (Regne dels humans),
- Alfheim (Regne dels elfs i de la llum),
- Jontunheim (Regne dels gegants),
- Nidavellir (Regne dels nans),
- Muspelheim (Regne dels gegants de foc i dels dimonis),
- Niflheim (Regne del gel),
- Helheim (Regne dels morts deshonrosos).[6]
Bibliografia
- Beck, Wolfgang: "Der Weltenbaum". Dins: Ulrich Müller und Werner Wunderlich (curadors): Mittelalter-Mythen in fünf Bänden. Band 5: Burgen, Länder, Orte. Konstanz: UVK, 2008. Pp. 965–979
- Hasenfratz, Hans-Peter: Die religiöse Welt der Germanen. Ritual, Magie, Kult, Mythus. Freiburg i. Breisgau: Herder, 1992 (Herder-Spektrum. Band Nr.). Pp. 120ss.
- Heizmann, Wilhelm: "Eibe – Mythologisches". Dins: Heinrich Beck, i Dieter Geuenich, i Heiko Steuer (curadors entre d'altres): Reallexikon der Germanischen Altertumskunde. Volum 6. Segona edició. Berlin: Verlag Walter de Gruyter, 1986. PP. 526–529.
- Heizmann, Wilhelm: "Esche – Mythologisches". Dins: Heinrich Beck, i Dieter Geuenich, i iHeiko Steuer (curadors entre d'altres): Reallexikon der germanischen Altertumskunde. Volum. Segona edició. Berlin: Verlag Walter de Gruyter, 1989. Pp. 562–564.
- Schjødt, Jens Peter: "Weltenbaum". Dins: Heinrich Beck, i Dieter Geuenich, i Heiko Steuer (curadors entre d'altres): "Reallexikon der germanischen Altertumskunde". Volum 23. Segona edició. Berlin: Verlag Walter de Gruyter, 2006. Pp. 451–453.
- Schröder, Franz Rolf: Ingunar-Freyr. Tübingen: Verlag von J.C.B. Mohr (Paul Siebeck), 1941 (Schröder: Untersuchungen zur germanischen und vergleichenden Religionsgeschichte. Bd. Nr. 1.) Esp. pp. 1-15.
- Schröder, Franz Rolf: "Die Weltsäule - Völuspá". Dins: Altgermanische Kulturprobleme. Berlin: Walter de Gruyter & Co., 1929 (Trübners Philologische Bibliothek. Band Nr. 11.). Pp. 97-106.
- Simek, Rudolf: Lexikon der germanischen Mythologie. Stuttgart: Kröner Verlag, 2006³.
Referències
- ↑ «Macià Riutort i Riutort: ÍSLENSK-KATALÓNSK ORÐABÓK LIV – DICCIONARI ISLANDÈS-CATALÀ LIV». [Consulta: 21 maig 2024]. «Ygg·drasill <m. -drasils, no comptable>: <MITOL> Yggdrasill m, Ígdrasil m, designació de l'arbre còsmic»
- ↑ L'arbre Yggdrasill és descrit com a freixe per Vǫlospá, estrofes 19 i 47 i pels Grímnismál, estrofes 35 i 44.
- ↑ Tema en -i: genitiu Yggjar o Yggs.
- ↑ Per exemple, el celebèrrim roure del déu Thonar o robur Iouis (amb interpretatio romana del nom del déu) de Geismar en el nord de Hessen que sant Bonifaci va tallar o va fer tallar el 723, segons relata la Vita Sancti Bonifatii del clergue Willibald de Magúncia.
- ↑ Es podria postular la hipòtesi que hagués existit un germànic * uu̯wja- → ygg- ‘món, cosmos; vida’, de manera que Yggdrasill significaria el sostenidor del cosmos o potser el sostenidor de la vida. Tanmateix, aquest hipotètic * uu̯wja- no hauria tingut, que sapiguem, descendents a les llengües germàniques històriques.
- ↑ Rick., Riordan,. Guía de los mundos nórdicos : Hotel Valhalla : introducción a los dioses, seres míticos y criaturas fantásticas : para Magnus Chase. [Barcelona]: Montena, 2017. ISBN 9788490437919.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)