2019 en els vols espacials
![]() ![]() ![]() ![]() Fets destacats dels vols espacials el 2019[a] | |
Llançaments orbitals | |
---|---|
Primer | 10 de gener |
Últim | 27 de desembre |
Total | 102 |
Èxits | 97 |
Fracassos | 5 |
Catalogat | 97 |
Primícies nacionals | |
Satèl·lit |
|
Viatger espacial | |
Coets | |
Vols de prova |
|
Jubilacions |
|
Vols tripulats | |
Orbital | 3 |
Suborbital | 1 (privat) |
Total dels viatgers | 12 (3 suborbital) |
Aquest article és una llista d'esdeveniments de vols espacials relacionats que es van produir el 2019.
Resum
Exploració lunar
La sonda xinesa Chang'e 4 va fer el primer aterratge suau de la humanitat a la cara oculta de la Lluna el 3 de gener, va alliberar l'astromòbil Yutu 2 per explorar la superfície lunar de la cara oculta per primera vegada en la història de la humanitat. SpaceIL d'Israel, un dels participants al fallit Google Lunar X Prize[1] va llançar al febrer la primera missió privada a la Lluna. El mòdul de descens Beresheet de SpaceIL va fer l'intent d'aterratge a l'abril, però es va estavellar a la Lluna.[2] L'Índia va llançar l'esperat orbitador/mòdul de descens/astromòbil lunar Chandrayaan-2 al juliol; l'orbitador va arribar a l'òrbita lunar al setembre, però el mòdul de descens Vikram es va estavellar a la superfície lunar.[3]
Exploració del sistema solar
La sonda New Horizons va aproximar-se a l'objecte del cinturó de Kuiper 486958 Arrokoth l'1 de gener. Aquest és l'objecte més llunyà del Sol que mai ha sigut visitat amb una nau espacial.[4] La missió d'exploració d'asteroides japonès Hayabusa2 va fer un segon descens a 162173 Ryugu per recollir mostres,[5] i va partir cap a la Terra el 12 de novembre.[6] La NASA va declarar la missió de l'astromòbil marcià Opportunity' finalitzada el 13 de febrer.[7] El mòdul de descens InSight va registrar el primer terratrèmol marcià a l'abril.[8]
Vol espacial tripulat
En aquest any es van veure les primeres missions de proves del Programa Tripulat Espacial Comercial dels Estats Units, amb l'objectiu de recuperar la capacitat de vol espacial tripulat d'aquest país després del retir del Transbordador Espacial el 2011. En un vol de prova no tripulat, la Dragon 2 de SpaceX va volar amb èxit en un Falcon 9 fins l'Estació Espacial Internacional el 3 de març de 2019; la missió amb tripulació es va retardar quan va explotar la càpsula recuperada durant les proves del 20 d'abril.[9] La CST-100 Starliner de Boeing va llançar un vol de prova no tripulat similar en un Atlas V el 20 de desembre, però una anomalia durant el llançament va provocar que no pogués arribar a l'EEI i va haver d'aterrar dos dies després del llançament.[10]
Innovació en coets
A principis d'any, al voltant de 100 llançadors de satèl·lits petits estaven en ús actiu, en desenvolupament o, recentment han estat cancel·lats o aturats.[11] Tres fabricants xinesos van llançar el seu primer coet orbital el 2019: El vol inaugural de OS-M1 al març no va arribar a l'òrbita,[12] els vols inaugurals de Hyperbola-1 el juliol[13] i de Jielong 1 a l'agost[14] van tenir èxit. Les variants de PSLV-DL i PSLV-QL del PSLV indi primer van volar al gener i a l'abril respectivament.
SpaceX va començar a provar el sistema SpaceX Starship el 2019, amb un prototip no tripulat anomenat "Starhopper" volant 150 metres a l'aire en un vol de prova suborbital el 27 d'agost.[15] El coet pesant Llarga Marxa 5 va tornar als vols el desembre, més de dos anys després de l'error de llançament de juliol de 2017 que provocar la suspensió dels vols del vehicle i va obligar a redissenyar el motor.[16]
El Delta IV d'un "sol coet" va ser retirat a l'agost,[17] i el coet Soiuz-FG que fou controlat analògicament es va retirar al setembre.[18] A causa de la prohibició d'Ucraïna d'exportar el sistema de control a Rússia, el Rókot es va retirar després d'un vol final al desembre.[19]
Llançaments orbitals
← Gen · Feb · Mar · Abr · Mai · Jun · Jul · Aug · Set · Oct · Nov · Des → |
Data i hora (UTC) | Coet | Plataforma de llançament | LSP | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Càrrega útil | Operador | Òrbita | Funció | Deteriorament (UTC) | Resultat | ||
Comentaris | |||||||
Gener | |||||||
10 de gener 17:05[20] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CNSA | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
11 de gener 15:31[21] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Iridium | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
15 de gener[22][23] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Amirkabir University of Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | 15 de gener | Error de llançament | ||
Problema en la tercera etapa, el satèl·lit va fallar en assolir la òrbita.[22] | |||||||
18 de gener 00:50:20[25] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | JAXA | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Astro Live Experiences | Terrestre Baixa (SSO) | Pluja de meteors artificial | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Universitat de Tohoku | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | VNSC | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() ![]() | Universitat Tecnològica de Nanyang, Kyutech | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Universitat de Nihon | Terrestre Baixa (SSO) | Ràdio amateur | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Institut de Tecnologia de Tòquio | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
Llançament de la missió Innovative Satellite Technology Demonstration-1. | |||||||
19 de gener 19:05[27] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | NRO | Terrestre Baixa | Reconeixement | En òrbita | Operacional | ||
21 de gener 05:42[28] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Chang Guang Satellite Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Chang Guang Satellite Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Tianyi Research Institute | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Beijing ZeroG Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
24 de gener 18:07[32] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | DRDO | Terrestre Baixa | Observació terrestre ASAT target | 27 de març | Destruït[33] | ||
![]() | Space Kidz India[35] | Terrestre Baixa | Ràdio HAM[35] | En òrbita | Operacional | ||
Vol inaugural del PSLV-DL. Microsat-R va servir com a objectiu d'un experiment d'ASAT indi el 27 de març de 2019. | |||||||
Febrer | |||||||
5 de febrer[36][37] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Sharif University of Technology | Terrestre Baixa | Telecomunicacions, teledetecció | 5 de febrer | Error de llançament[39][40] | ||
5 de febrer 21:01[41] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() ![]() | Hellas-Sat / ArabSat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | ISRO | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
21 de febrer 16:47[43] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | NARSS | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
Anomalia de la tercera etapa però es va assolir l'òrbita en mode de contingència | |||||||
22 de febrer 01:45[45] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | PSN | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | SpaceIL | Transferència lunar | Mòdul de descens lunar | 11 d'abril | Error d'aterratge | ||
![]() | AFRL | Geosíncron | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
Beresheet va alçar la seva òrbita cap a la lluna des d'una òrbita de transferència supersíncrona amb 60.000 km d'apogeu.[44] | |||||||
27 de febrer 21:37[49] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | OneWeb | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional[50] | ||
Primer vol per a la constel·lació de satèl·lits OneWeb. Anomenat "Kourou flight 1". | |||||||
Març | |||||||
2 de març 07:49:03[51] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | SpaceX / NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Vol de prova / Logística de l'EEI | 8 de març | Reeixit | ||
Crew Dragon Demo 1: Prova del Dragon 2 com a part del programa Commercial Crew Development. | |||||||
9 de març 17:28[52] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | China Satcom | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
300è llançament de la família de coets Llarga Marxa. | |||||||
14 de març 19:14:09[54] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Expedició 59/60 | 3 d'octubre 10:59 | Reeixit | ||
Vol amb una tripulació de tres cosmonautes. | |||||||
16 de març 00:26[56] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
Últim vol de la variant Delta IV M+ (5,4)[55] | |||||||
22 de març 01:50:35[57] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Agència Espacial Italiana | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
600è satèl·lit orbitat per Arianespace[57] | |||||||
27 March 09:39[58] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Beijing ZeroG Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | 27 de març | Error de llançament[58] | ||
Primer vol del coet OS-M1 | |||||||
28 de març 23:27[59] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | DARPA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
31 de març 15:50[61] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CNSA | Geosíncron | Telecomunicacions (seguiment i retransmissió) | En òrbita | Operacional | ||
Abril | |||||||
1 d'abril 03:57[62] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | ISRO | Terrestre Baixa | ELINT[63] | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Spire Global | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | AST and Science | Terrestre Baixa | Vol de prova | En òrbita | Operacional | ||
![]() | SpaceWorks Orbital / Lacuna Space | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Planet Labs | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | GomSpace | Terrestre Baixa | Telecomunicacions, Seguiment del trànsit | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Astrocast SA | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
Vol inaugural del PSLV-QL | |||||||
4 d'abril 11:01:35[66] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 29 de juliol | Reeixit | ||
4 d'abril 17:03[67] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | SES S.A. | Terrestre Mitjana | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
11 d'abril 22:35[68] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | ArabSat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
17 d'abril 20:46[72] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() S.S. Roger Chaffee | NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 6 de desembre | Reeixit | ||
![]() | Universitat d'Illinois / Universitat de Purdue | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | ||||
![]() | Virginia Space | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica / Educatiu | ||||
![]() | ISAE-SUPAERO / ONERA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Orbital Micro Systems | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | AGH University of Science and Technology / Jagiellonian University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | SatRevolution | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica / Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Virginia Space Grant Consortium | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | KyuTech | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | ACCIMT | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | KyuTech / NAST | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | NUS / SSTA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Aerospace | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | NASA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | ||||
SASSI2 i ThinSats són les càrregues útils secundàries d'Antares. EntrySat, IOD-1, KRAKsat, Swiatowid, Virginia Cubesat Constellation, Uguisu, Raavana 1, NepaliSat-1, SpooQy-1 es van transportar en el Cygnus NG-11 per ser desplegats des de l'EEI. AeroCubes i Seeker van ser transportats al compartiment sense pressió del Cygnus per desplegar-se des de la mateixa nau després de la seva partida de l'EEI. Uguisu, Raavana 1, NepaliSat-1, i SpooQy-1 es van desplegar en òrbita des de l'EEI el 17 de juny de 2019. IOD-1 GEMS, KRAKsat, Swiatowid, EntrySat, i tres Virginia Cubesat Constellation es van desplegar en òrbita el 3 de juliol de 2019. NepaliSat-1 és el primer satèl·lit nepalès i Raavana 1 és el primer satèl·lit de Sri Lanka. A la partida del Cygnus NG-11 de l'EEI, l'SlingShot Deployer transportant el Quantum Radar, NARSSCube-2, RFTSat, i ORCA, es va col·locar a la part de la portella.[70] Aquests CubeSats i també AeroCube-10 es van desplegar en òrbita des del Cygnus el 7 d'agost de 2019.[71] | |||||||
20 d'abril 14:41[73] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CNSA | IGSO | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
29 d'abril 22:52[74] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CNSA | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | CNSA | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
Maig | |||||||
4 de maig 06:48[76] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 3 June | Reeixit | ||
![]() | DARPA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
Red-Eye va ser transportat en el CRS-17, i es va desplegar en òrbita des de l'EEI el 27 de juny de 2019.[75] | |||||||
5 de maig 06:00[77] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
17 de maig 15:48[78] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CNSA | Geosíncron | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
22 de maig 00:00[79] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | ISRO | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre (radar) | En òrbita | Operacional | ||
22 de maig 22:49[80] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CAS | Terrestre Baixa | Reconeixement | 22 de maig | Error de llançament | ||
24 de maig 02:30[81] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | SpaceX | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
Missió de proves Starlink, llançant 60 satèl·lits experimentals Starlink v0.9. | |||||||
27 de maig 06:23[82] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | VKS | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
30 de maig 17:42[83] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Gazprom Space Systems | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
Juny | |||||||
5 de juny 04:06[84] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CAST | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | CAST | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Chang Guang Satellite Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Guodian Gaoke | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | CETC | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | CETC | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Tianyi Research Institute | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
Primer llançament marítim de la Xina al mar Groc prop de Shandong. | |||||||
12 de juny 14:17[86] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Agència Espacial Canadenca | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
20 de juny 21:43[89] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Eutelsat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | DirecTV | Geosíncron | Televisió per satèl·lit | En òrbita | Operacional | ||
24 de juny 18:09[91] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CNSA | IGSO | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
25 de juny 06:30[93] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Baixa, Terrestre Mitjana[94] | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | AFRL | Terrestre Mitjana | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() ![]() | NOAA / NSPO | Terrestre Baixa | Atmosfèric | En òrbita | Operacional | ||
![]() | NASA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Michigan Technological University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | General Atomics Electromagnetic Systems | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | NRL | Terrestre Baixa | Atmosfèric | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Georgia Institute of Technology | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | NASA | Terrestre Baixa | Atmosfèric | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Cal Poly | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Merritt Island High School | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Acadèmia Naval dels Estats Units | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Acadèmia Naval dels Estats Units | Terrestre Baixa | Ràdio amateur | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Acadèmia Naval dels Estats Units | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica / Ràdio amateur | En òrbita | Operacional | ||
![]() | NRL | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | The Planetary Society | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | UT Austin | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
STP-2 va transportar diversos cubesats i altres càrregues útils petites per la NASA, NOAA, The Planetary Society i altres a més de la missió principal que consisteix en múltiples càrregues útils de la Força Aèria dels Estats Units. | |||||||
29 de juny 04:30[95] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | BlackSky Global | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | USSOCOM | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Melbourne Space Program | Terrestre Baixa | Educatiu | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Swarm Technologies | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | SEDENA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
Juliol | |||||||
5 de juliol 05:41[98] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Roscosmos | Terrestre Baixa (SSO) | Meteorologia | En òrbita | Operacional[99] | ||
![]() | German Orbital Systems | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional[99] | ||
![]() | Momentus Space | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional[99] | ||
![]() | TUM | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional[99] | ||
10 de juliol 17:14[102][103][104] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | VKS | Terrestre Baixa | Inspecció de satèl·lits | En òrbita | Operacional[105] | ||
![]() | VKS | Terrestre Baixa | Inspecció de satèl·lits | En òrbita | Operacional | ||
![]() | VKS | Terrestre Baixa | Calibració de radar | En òrbita | Operacional | ||
![]() | VKS | Terrestre Baixa | Calibració de radar | En òrbita | Operacional | ||
11 de juliol 01:53:03[106] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | UAE Armed Forces | Terrestre Baixa | IMINT (Reconeixement) | 11 de juliol | Error de llançament | ||
Possiblement un error d'encesa de la segona etapa.[106] Les investigacions posteriors van mostrar que l'error es localitzava principalment en una fallada estructural a la cúpula avançada de la segona etapa resultant en temperatures més altes.[107] | |||||||
13 de juliol 12:30:57[109] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() ![]() | IKI RAN Max Planck Institute | Sol–Terra L₂, òrbita de halo | Astronomia de raigs X | En òrbita | Operacional[111] | ||
20 de juliol 16:28:20[113] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Expedició 60/61 | 6 febrer 2020 | Reeixit | ||
Vol amb tripulació de tres cosmonautes.[112] | |||||||
22 de juliol 09:13[115] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | ISRO | Selenocèntrica | Orbitador, mòdul d'aterratge i astromòbil lunar | En òrbita | Operacional | ||
El mòdul d'aterratge es va estavellar a la superfície lunar i es va desfer en trossos durant el descens violent. L'Orbiter continua operatiu.[114] | |||||||
25 de juliol 05:00[117] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CAMSAT | Terrestre Baixa | Ràdio amateur | 6 d'agost[119] | Reeixit | ||
Vol inaugural de Hyperbola-1.[13][116] | |||||||
25 de juliol 22:01:56[122] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 27 d'agost | Reeixit | ||
![]() | Northwest Nazarene University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | National Authority for Remote Sensing and Space Sciences | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | DARPA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
RFTSat, NARSSCube-2, i ORCA van ser transportats en el CRS-18 a l'EEI.[120][121] Van ser desplegats pel SlingShot Deployer en la escotilla de portella del Cygnus NG-11.[70] Van ser desplegats en òrbita pel SlingShot Deployer el 7 d'agost de 2019 després de la partida del Cygnus NG-11 de l'EEI. | |||||||
26 de juliol 03:57[125] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CAS | Terrestre Baixa | Reconeixement | En òrbita | Operacional | ||
![]() | CAS | Terrestre Baixa | Reconeixement | En òrbita | Operacional | ||
![]() | CAS | Terrestre Baixa | Reconeixement | En òrbita | Operacional | ||
Les aletes de reixeta ubicades a la interetapa del coet es van utilitzar per provar tecnologies de control i recuperació a la zona d'aterratge de la primera etapa.[123][124] | |||||||
30 de juliol 05:56[127] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | VKS | Mólnia | Telecomunicacions (military) | En òrbita | Operacional | ||
31 de juliol 12:10:46[128] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 29 de novembre | Reeixit | ||
Agost | |||||||
5 d'agost 21:56[129] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | VKS | Geosíncron | Telecomunicacions (militar) | En òrbita | Operacional | ||
Quart llançament de satèl·lit Blagovest, completant la constel·lació inicial de satèl·lits Blagovest.[129] | |||||||
6 d'agost 19:30[130] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() ![]() | ESA / Avanti | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Intelsat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
6 d'agost 23:23[132] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Spacecom | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
El llançament va ser gratuït per a Spacecom com a compensació de la destrucció de l'Amos-6 l'1 de setembre de 2016. L'impulsador, B1047, va ser utilitzat en aquesta ocasió. | |||||||
8 d'agost 10:13[135] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Geosíncron | Telecomunicacions (militar) | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Geosíncron | Seguiment de deixalles espacials | En òrbita | Operacional | ||
17 d'agost 04:11[14] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Guodian Gaoke | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Qian Sheng Exploration | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | ADASpace[141] | Terrestre Baixa | Teledetecció | En òrbita | Operacional | ||
Vol inaugural de Jielong 1 (també conegut com a Smart Dragon 1). Primer llançament de la constel·lació de satèl·lits Qian Sheng. | |||||||
19 d'agost 12:03[144] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | China Satcom | Planejat: Geosíncron Actual: GTO | Telecomunicacions | En òrbita | Spacecraft failure | ||
Aparentment, la nau espacial no vn poder desplegar les plaques solars després de la separació de l'etapa. Es manté inoperable en òrbita de transferència geoestacionària (GTO).[142][143] El satèl·lit ha estat declarat pèrdua total pel govern xinès. | |||||||
19 d'agost 12:12[146] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | BlackSky Global | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | UnseenLabs | Terrestre Baixa | ELINT | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Air Force Space Command | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
22 d'agost 03:38:31[152] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Vol de prova / Logística de l'EEI | 6 September 21:32[153] | Reeixit | ||
Vol sense tripulació per certificar el Soiuz-2.1a per a missions de transport de tripulants[149][150][151] amb el robot FEDOR (Skybot F-850) a bord. El primer intent d'acoblament el 24 d'agost es va avortar a causa d'un problema a l'EEI, el segon intent el 27 d'agost va tenir èxit. Es va lliurar el telescopi Mini-EUSO a l'estació. | |||||||
22 d'agost 13:06[154] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
Darrer vol de la sèrie Delta IV "single stick" M+. Només es va mantenir el Delta IV Heavy operatiu. | |||||||
29 d'agost (prova en terra)[157] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Iranian Space Research Center | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | N/A | Coet destruït abans del llançament[156] | ||
Aparentment, el coet va explotar a la plataforma de llançament.[155] Segons el Ministre de ICT, el satèl·lit Nahid 1 encara no s'havia lliurat al lloc de llançament.[156] | |||||||
30 d'agost 14:00[160] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | VKS | Terrestre Baixa | Geodèsia | En òrbita | Operacional | ||
30 d'agost 23:41[161] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CAS | Terrestre Baixa (SSO) | Ciència de microgravetat Astronomia d'ones gravitacionals | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Tianyi Research Institute | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
Setembre | |||||||
12 de setembre 03:26[164] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | PLA | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Beijing Normal University | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Shanghai Aerospace Science and Technology | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
19 de setembre 06:42[166] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Zhuhai Orbita Control Engineering | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Zhuhai Orbita Control Engineering | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
22 de setembre 21:10[169] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
![]() | CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
24 de setembre 16:05[172] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | JAXA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 3 November 02:09[173] | Reeixit | ||
![]() | National Authority for Remote Sensing and Space Sciences | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | University of Tokyo | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Rwanda Utilities Regulatory Authority | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
El primer intent de llançament el 10 de setembre, 21:33 UTC, es va ajornar a causa d'un incendi a la plataforma de llançament. NARSSCube-1, AQT-D, RWASAT-1 van ser transportats a l'EEI amb el HTV-8 per al seu posterior desplegament en òrbita des de l'EEI. RWASAT-1 és el primer satèl·lit de Ruanda.[171] Es van desplegar en òrbita des de l'EEI el 20 de novembre de 2019. | |||||||
25 de setembre 00:54[174] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | SAST | Terrestre Baixa (SSO) | Meteorologia | En òrbita | Operacional | ||
25 de setembre 13:57:43[175] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Expedició 61/62 | En òrbita | Docked | ||
Vol amb tripulació de tres cosmonautes. Últim vol de Soiuz-FG i darrer llançament des del Baikonur Site 1 ("Gagarin's Start"); to be replaced by Soiuz-2.1a des del Site 31 per a missions amb tripulació amb el Soiuz MS-16 l'abril de 2020. | |||||||
26 de setembre 07:46[176] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | VKS | Mólnia | Vigilància de míssils | En òrbita | Operacional | ||
Octubre | |||||||
4 d'octubre 18:51[178] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CAST | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
La substitució del satèl·lit Gaofen 10 que es va perdre el 31 d'agost de 2016. | |||||||
9 d'octubre 10:17[181] | ![]() | ![]() | ![]() ![]() | ||||
![]() | Eutelsat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Northrop Grumman | Geosíncron | Manteniment de satèl·lit | En òrbita | Operacional | ||
MEV-1 es va retrobar amb èxit amb Intelsat 901 el 25 de febrer de 2020.[179] MEV-1 ampliarà la vida operativa d'Intelsat 901 en cinc anys a través del manteniment de posició orbital.[180] | |||||||
11 d'octubre 02:00[182] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | NASA | Terrestre Baixa | Investigació ionosfèrica | En òrbita | Operacional | ||
17 d'octubre 01:22[183] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Astro Digital | Terrestre Baixa (Polar) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
17 d'octubre 15:21[185] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CNSA | Geosíncron | Telecomunicacions SIGINT | En òrbita | Operacional | ||
Novembre | |||||||
2 de novembre 13:59:47[191] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() S.S. Alan Bean | NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | En òrbita | Operacional | ||
![]() | USAF STP | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Saint Louis University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | UM | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica Investigació atmosfèrica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Arizona State University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Montana State University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | University of Minnesota | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | University of Washington | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | University of Florida | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | NRO | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | University of Texas | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
Primera missió CRS-2 del Cygnus. La missió ELaNa 25A es va llançar en aquest vol de subministrament.[186] STPSat-4 es va desplegar en òrbita des de l'EEI el 29 de gener de 2020.[187] AeroCube 14 × 2, AeroCube 15 × 2, HuskySat-1, SwampSat-II, i Orbital Factory 2 es van desplegar en òrbita des del Cygnus NG-12 després de la seva partida de l'EEI.[188][189] RadSat-U, Phoenix, SOCRATES, HARP, i Argus-02 es van desplegar en òrbita des de l'EEI el 19 de febrer de 2020.[190] | |||||||
3 de novembre 03:22:39[198][199] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Ministry of Natural Resources | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | SAST | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Sudan | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Tianyi Research Institute | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
Prova d'aletes de reixeta pel desenvolupament d'impulsors reutilitzables pel Llarga Marxa 8. SRSS-1, el primer satèl·lit del Sudan desenvolupat i fabricat pel fabricant xinès de satèl·lits Shenzhen Aerospace Oriental Red Sea Satellite Co., es va llançar com a participació en aquesta missió.[196][197] | |||||||
4 de novembre 17:43[202] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CNSA | IGSO | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
11 de novembre 14:56[203] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | SpaceX | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
Primera missió Starlink operativa, llançant els primers 60 satèl·lits Starlink v1.0. L'impulsador es va fer volar per quarta vegada. | |||||||
13 de novembre 03:40[204] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Chang Guang Satellite Technology | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
13 de novembre 06:35[206][207] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Ningxia Jingui Information Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
17 de novembre 10:00[212] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | KLEO Connect | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | KLEO Connect | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
Els dos satèl·lits formen part d'un projecte comercial cooperatiu internacional entre l'Acadèmia d'Innovació per a Microsatèl·lits de l'Acadèmia de les Ciències de la Xina (CAS) i KLEO Connect.[209][210] KL-Alpha A i B són els primers satèl·lits comercials fabricats per una organització xinesa de fabricació de satèl·lits per a una empresa estrangera.[211] | |||||||
23 de novembre 00:55[214] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
![]() | CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
25 de novembre 17:52[104] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Ministry of Defence | Terrestre Baixa | Inspecció de satèl·lits[217] | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Ministeri de Defensa | Terrestre Baixa | Inspecció de satèl·lits[215] | En òrbita | Operacional | ||
Kosmos 2542, el satèl·lit principal, va desplegar un petit subsatèl·lit inspector, Kosmos 2543, el 6 de desembre.[215][216] | |||||||
26 de novembre 21:23[218] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Inmarsat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Egipte | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
27 de novembre 03:58[222][223] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | ISRO | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Planet Labs | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Analytical Space Inc. | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
27 de novembre 23:52[226][227] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Ministeri d'Agricultura i Afers Rurals | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
Desembre | |||||||
5 de desembre 17:29[229] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 7 gener 2020 | Reeixit | ||
![]() ![]() | UPAEP / NASA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | NASA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | ASTRA LLC | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | USU | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | SSU | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Institut Von Karman | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | NNU | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | AFRL | Terrestre Baixa | Investigació magnetosfèrica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | LLNL / GSFC | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
L'ELaNa 25B i 28 missions es van llançar en aquest vol de subministrament.[186] EdgeCube, CIRiS, MakerSat-1, VPM, i MiniCarb es van desplegar des del Cygnus NG-12 després de la seva partida de l'EEI.[188][228] AzTechSat-1, CryoCube 1, SORTIE, i QARMAN es van desplegar des de l'EEI el 19 de febrer de 2020.[190] | |||||||
6 de desembre 08:18[243] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | ATL | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Fossa Systems | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Stara Space | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | BME University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | ACME AtronOmatic | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Astro Live Experiences | Terrestre Baixa | Pluja de meteors artificial | En òrbita | Operacional | ||
Es va llançar l'ALE-2 i sis PocketQubes formant Alba Cluster 2 per a Alba Orbital.[241] Es van provar tecnologies de reutilització a la primera etapa després de la separació i la reentrada.[242] | |||||||
6 de desembre 09:34:11[245] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | En òrbita | Docked | ||
7 de desembre 02:55[247] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Chang Guang Satellite Technology | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
7 de desembre 08:52[247] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | HEAD Aerospace | Terrestre Baixa (SSO) | Seguiment de vaixells AIS | En òrbita | Operacional | ||
![]() | HEAD Aerospace | Terrestre Baixa (SSO) | Seguiment de vaixells AIS | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Spacety Aerospace | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Spacety Aerospace | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Guodian Gaoke | Terrestre Baixa (SSO) | IoT | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Guodian Gaoke | Terrestre Baixa (SSO) | IoT | En òrbita | Operacional | ||
11 de desembre 08:54:48[249] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | VKS | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
11 de desembre 09:55[250][251] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | ISRO | Terrestre Baixa | Observació terrestre Reconeixement | En òrbita | Operacional | ||
![]() | iQPS | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Spire Global | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Herzliya Science Center | Terrestre Baixa | Observació terrestre Educatiu | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Hera Systems | Terrestre Baixa | Observació terrestre Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Elbit Systems | Terrestre Baixa | Recerca i rescat | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Tyvak | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
16 de desembre 07:22[259] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
![]() | CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | ||
17 de desembre 00:10[260] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() ![]() | JSAT / Kacific | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
18 de desembre 08:54:20[262] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | ESA | Terrestre Baixa (SSO) | Telescopi espacial Ciència exoplanetària | En òrbita | Operacional | ||
![]() | ASI | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre (radar) | En òrbita | Operacional | ||
![]() | ESA | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | CNES | Terrestre Baixa (SSO) | Astronomia | En òrbita | Operacional | ||
![]() | CNES | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
20 de desembre 03:22:29[267][268][269] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() ![]() | CASC / INPE | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | ESSTI | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Sun Yat-sen University | Terrestre Baixa (SSO) | Astronomia d'ones gravitacionals | En òrbita | Operacional | ||
![]() | China Central Television | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | NUDT | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | NUDT | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Jiangsu Satellite Technology Services | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | ADASpace | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | ||
![]() | UFSC | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | ||
ETRSS-1 és el primer satèl·lit etíop, que es va desenvolupar en col·laboració entre l'Institut de Ciència i Tecnologia de l'Espai etíop i l'Acadèmia Xinesa de Tecnologia Espacial, amb 6 milions de dòlars compromesos per la Xina per proporcionar subvencions i formació que cobreixin el cost de desenvolupament del satèl·lit de 8 milions de dòlars.[266] | |||||||
20 de desembre 11:36:43[277] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Boeing / NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Vol de prova / Logística de l'EEI | 22 desembre 2019 12:58 | Anomalia de la nau espacial, recuperada amb èxit | ||
Boeing Orbital Flight Test del CST-100 Starliner com a part del programa Commercial Crew Development.[275] L'aproximació a l'EEI es va avortar després d'assolir l'òrbita a causa d'un error en un Mission-Elapsed Timer a la nau espacial, donant lloc a una injecció orbital anòmala.[276] La nau espacial va aterrar al White Sands Missile Range el 22 de desembre de 2019 després de dos dies a l'espai.[10] | |||||||
24 de desembre 12:03[278] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Roscosmos | Geosíncron | Meteorologia | En òrbita | Operacional | ||
26 de desembre 23:11:57[19][279] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | Gonets Satellite System | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Gonets Satellite System | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Gonets Satellite System | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | ||
![]() | Roscosmos | Terrestre Baixa | Distància làser | En òrbita | Operacional | ||
Vol final del Rokot. | |||||||
27 de desembre 12:45[16][280] | ![]() | ![]() | ![]() | ||||
![]() | CAST | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional |
← Gen · Feb · Mar · Abr · Mai · Jun · Jul · Aug · Set · Oct · Nov · Des → |
Llançaments suborbitals
Data i hora (UTC) | Coet | Plataforma de llançament | LSP | |||
---|---|---|---|---|---|---|
Càrrega útil | Operador | Òrbita | Funció | Deteriorament (UTC) | Resultat | |
Comentaris | ||||||
4 de gener 09:27 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Dartmouth College | Suborbital | Investigació d'aurores | 4 de gener | Reeixit | |
Apogeu: 774 km | ||||||
13 de gener 09:13 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Universitat de Colorado | Suborbital | Càrregues útils d'estudiants | 13 de gener | Reeixit | |
Apogeu: 174 km | ||||||
22 de gener | ![]() | ![]() | ![]() | |||
IAI/IDF | Suborbital | Objectiu de prova per a míssils | 22 de gener | Reeixit | ||
Objectiu Arrow III, interceptat amb èxit | ||||||
22 de gener | ![]() | ![]() | ![]() | |||
IAI/IDF | Suborbital | Vol de prova | 22 de gener | Reeixit | ||
Intercepció amb èxit, Apogeu: ~200 km | ||||||
23 de gener 15:05[282] | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Blue Origin | Suborbital | Vol de prova | 23 de gener | Reeixit | |
Desè vol de prova del programa de desenvolupament New Shepard, quart amb el vehicle actual.[281] | ||||||
6 de febrer 07:01 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Forces Aèries dels Estats Units | Suborbital | Vol de prova | 6 de febrer | Reeixit | |
6 de febrer 08:31 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
RVSN | Suborbital | Prova de míssil | 6 de febrer | Reeixit | ||
12 de febrer | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | DRDO | Suborbital | Intercepció de satèl·lit | 12 de febrer | Error de llançament | |
Primer intent de la Missió Shakhti (Prova ASAT amb Microsat-R com a objectiu)[283] | ||||||
22 de febrer 16:54 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Virgin Galactic | Suborbital | Vol de prova | 22 de febrer | Reeixit | |
Segon vol suborbital tripulat de SpaceShipTwo amb tres tripulants a bord, el pilot David Mackay, el copilot Mike Masucci i l'entrenador en cap Beth Moses, apogeu: 89,9 km | ||||||
2 de març 17:45 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
SARGE M1 | Exos Aerospace | Suborbital | Investigació en microgravetat | 2 de març | Error parcial | |
Segon llançament del vehicle de llançament suborbital SARGE, portava diverses petites càrregues útils d'investigació i tenia la intenció d'assolir una altitud màxima de 80 quilòmetres, però els forts vents van impedir que el coet aconseguís l'altura prevista, només va arribar a un apogeu de 20 km.[284] | ||||||
25 de març 17:20 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | MDA | Suborbital | Objectiu ABM | 25 de març | Reeixit | |
Objectiu de míssils balístics per a la interceptació | ||||||
25 de març 17:30 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | MDA | Suborbital | Objectiu ABM | 25 de març | Reeixit | |
Objectiu de míssils balístics per a la interceptació | ||||||
25 de març 17:31 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | MDA | Suborbital | Objectiu ABM | 25 de març | Reeixit | |
Interceptor de míssils balístics | ||||||
27 de març 05:40 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | DRDO | Suborbital | Intercepció de satèl·lit | 27 de març | Reeixit | |
Missió Shakhti (Prova ASAT amb Microsat-R com a objectiu), apogeu: 270 km, el satèl·lit va ser destruït amb èxit | ||||||
5 d'abril 22:14 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Clemson | Suborbital | Auroral | 5 d'abril | Reeixit | |
Apogeu: 320 km | ||||||
5 d'abril 22:16 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Clemson | Suborbital | Auroral | 5 d'abril | Reeixit | |
Apogeu: 320 km | ||||||
11 d'abril 16:51 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | NASA / NAOJ / JAXA / IAC / Institut d'astrophysique spatiale (IAS) | Suborbital | Astronomia solar | 11 d'abril | Reeixit | |
Apogeu: 274 km | ||||||
21 d'abril | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Flight test | Suborbital | Vol de prova | 21 d'abril | Reeixit | ||
Primer vol suborbital d'un equip d'estudiants.[285] Apogeu: 104 km | ||||||
23 d'abril | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | NNSA | Suborbital | Experiments tecnològics | 23 d'abril | Reeixit | |
Apogeu: ~320 km? | ||||||
24 d'abril | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | NNSA | Suborbital | Experiments tecnològics | 24 d'abril | Reeixit | |
Apogeu: ~320 km? | ||||||
1 de maig 09:42 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Forces Aèries dels Estats Units | Suborbital | Vol de prova | 1 de maig | Reeixit | ||
2 de maig[286] 13:35 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Blue Origin | Suborbital | Vol de prova | 2 de maig | Reeixit | |
Va transportar 38 càrregues útils de recerca a l'espai | ||||||
3 de maig 20:45 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Kochi University of Technology | Suborbital | Mesura de la propagació d'infrasons | 3 de maig | Reeixit | |
Apogeu: 113 km[287] | ||||||
9 de maig 07:40 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Forces Aèries dels Estats Units | Suborbital | Vol de prova | 9 de maig | Reeixit | ||
9 de maig | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Prova de míssil | 9 de maig | Reeixit | ||
Demonstration and Shakedown Operation (DASO) 29 | ||||||
10 de maig | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Vol de prova | 10 de maig | Reeixit | ||
FS-19 E4, Apogeu: ~150 km? | ||||||
23 de maig | ![]() | ![]() | ![]() | |||
ASFC | Suborbital | Prova de míssil | 23 de maig | Reeixit | ||
13 de juny 02:21 | ![]() | ![]() | ![]() ![]() | |||
![]() | DLR | Suborbital | Demostració tecnològica | 13 de juny | Reeixit | |
Apogeu: 240 km | ||||||
19 de juny 11:28 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | NASA | Suborbital | Investigació de la ionosfera | 19 de juny | Reeixit | |
Apogeu: 373 km[288] | ||||||
19 de juny 11:33 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | NASA | Suborbital | Investigació de la ionosfera | 19 de juny | Reeixit | |
Apogeu: 412 km | ||||||
20 de juny 09:38 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Universitat de Colorado | Suborbital | Càrregues útils dels estudiants | 20 de juny | Reeixit | |
Apogeu: 117 km[289] | ||||||
24 de juny 06:52 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | SSC | Suborbital | Microgravetat | 24 de juny | Reeixit | |
Apogeu: 260 km | ||||||
29 de juny 18:00 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
SARGE M1 | Exos Aerospace | Suborbital | Recerca en microgravetat | 29 de juny | Error de llançament | |
Tercer llançament del vehicle de llançament suborbital SARGE, portava diverses càrregues útils de recerca petites per a nou clients. El vol va fallar segons després del llançament. No obstant això, el coet es va recuperar.[290] | ||||||
2 de juliol 11:00[51] | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | NASA | Suborbital | Vol de prova | 2 de juliol | Reeixit | |
Prova d'avortament en vol durant les càrregues aerodinàmiques més altes. Es va utilitzar en aquesta missió un impulsador específic reutilitzat d'un míssil LGM-118 Peacekeeper.[291][292] | ||||||
24 de juliol | ![]() | ![]() | ![]() | |||
IRGC | Suborbital | Prova de míssil | 24 de juliol | Reeixit | ||
Apogeu: ~150 km | ||||||
26 de juliol | ![]() | ![]() | ![]() | |||
RVSN | Suborbital | Prova de míssil | 26 de juliol | Reeixit | ||
26 de juliol ? | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() ![]() | MDA | Suborbital | Objectiu Arrow III | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Apogeu: 300 km, l'exercici FTA-01 va veure tres objectius de gamma mitjana de l'Agència de Defensa dels Míssils dels Estats Units de tipus no revelat llançats des d'una ubicació no revelada en dates no revelades al juliol, tots interceptats pels interceptors Arrow 3 israelians llançats des de Kodiak, Alaska.[293] | ||||||
26 de juliol ? | ![]() | ![]() | ![]() ![]() | |||
![]() ![]() | MDA/IDF | Suborbital | Prova ABM | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Míssil objectiu interceptat, Apogeu: 100 km | ||||||
26 de juliol ? | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() ![]() | MDA | Suborbital | Objectiu Arrow III | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Apogeu: 300 km, interceptat amb èxit | ||||||
26 de juliol ? | ![]() | ![]() | ![]() ![]() | |||
![]() ![]() | MDA/IDF | Suborbital | Prova ABM | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Míssil objectiu interceptat, Apogeu: 100 km | ||||||
26 de juliol ? | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() ![]() | MDA | Suborbital | Objectiu Arrow III | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Apogeu: 300 km, interceptat amb èxit | ||||||
26 de juliol ? | ![]() | ![]() | ![]() ![]() | |||
![]() ![]() | MDA/IDF | Suborbital | Prova ABM | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Míssil objectiu interceptat, Apogeu: 100 km | ||||||
27 de juliol 07:20 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Kochi University of Technology | Suborbital | Mesura de la propagació d'infrasons | 27 de juliol | Error de llançament | |
El coet va patir una aturada precoç del motor i només va arribar als 13 km d'altitud. | ||||||
11 d'agost 06:07 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Universitat de Colorado | Suborbital | Astronomia UV | 11 d'agpst | Reeixit | |
Apogeu: 259 km | ||||||
12 d'agost 09:44 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | NASA | Suborbital | Experiments estudiantils | 12 d'agost | Reeixit | |
Apogeu: 154 km | ||||||
24 d'agost | ![]() | ![]() | ![]() | |||
VMF | Suborbital | Prova de míssils | 24 d'agost | Reeixit | ||
24 d'agost | ![]() | ![]() | ![]() | |||
VMF | Suborbital | Prova de míssils | 24 d'agost | Reeixit | ||
30 d'agost | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | MDA | Suborbital | Objectiu ABM | 30 d'agost | Reeixit | |
Apogeu: 300 km, interceptat amb èxit | ||||||
30 d'agost | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Exèrcit dels EUA/MDA | Suborbital | Prova ABM | 30 d'agost | Reeixit | |
Míssil objectiu interceptat, Apogeu: 100 km | ||||||
4 de setembre | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Prova de míssils | 4 de setembre | Reeixit | ||
Commander Evaluation Test (CET) | ||||||
4 de setembre | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Prova de míssils | 4 de setembre | Reeixit | ||
Commander Evaluation Test (CET) | ||||||
6 de setembre | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Prova de míssils | 6 de setembre | Reeixit | ||
Commander Evaluation Test (CET) | ||||||
6 de setembre | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Prova de míssils | 6 de setembre | Reeixit | ||
Commander Evaluation Test (CET) | ||||||
18 de setembre 09:30 ? | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | DoD | Suborbital | Demostració tecnològica | 18 de setembre | Reeixit | |
Apogeu: 200 km | ||||||
30 de setembre 18:04 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Montana State University | Suborbital | Investigació solar | 30 de setembre | Reeixit | |
Apogeu: 246 km | ||||||
30 de setembre | ![]() | ![]() | ![]() | |||
RVSN | Suborbital | Prova de míssils | 30 de setembre | Reeixit | ||
2 d'octubre 08:13 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Forces Aèries dels Estats Units | Suborbital | Vol de prova | 2 d'octubre | Reeixit | ||
7 d'octubre 15:00 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | GSFC | Suborbital | Física | 7 d'octubre | Reeixit | |
Apogeu: 338 km | ||||||
17 d'octubre | ![]() | ![]() | ![]() | |||
RVSN | Suborbital | Prova de míssils | 17 d'octubre | Reeixit | ||
17 d'octubre | ![]() | ![]() | ![]() | |||
VMF | Suborbital | Prova de míssils | 17 d'octubre | Reeixit | ||
17 d'octubre | ![]() | ![]() | ![]() | |||
VMF | Suborbital | Prova de míssils | 17 d'octubre | Reeixit | ||
25 d'octubre 00:00 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | NASA | Suborbital | Demostració tecnològica | 25 d'octubre | Reeixit | |
Apogeu: 209 km | ||||||
26 d'octubre 17:42 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
SARGE M1 | Exos Aerospace | Suborbital | Investigació de microgravetat | 26 d'octubre | Error de llançament | |
Quart llançament del vehicle de llançament suborbital SARGE, portava diverses petites càrregues útils de recerca. El coet va perdre el control de l'actitud segons després del llançament. Diversos trossos de runa van tornar a tocar terra i el cos del coet es va estavellar prop de la plataforma de llançament gairebé tres minuts i mig després de l'enlairament. El coet va assolir una altitud màxima d'uns 12,6 km, molt lluny de l'altitud prevista d'almenys 80 km.[294] | ||||||
28 d'octubre 04:30 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | JHU | Suborbital | Astronomia UV | 28 d'octubre | Reeixit | |
Apogeu: 261 km. Càrrega útil: Telescopi Experimental FORTIS (Far-ultraviolet Off Rowland-circle Telescope for Imaging and Spectroscopy) i Next-Generation Microshutter Array (NGMSA). Es va estudiar la manera com les supernoves expulsen el gas de la galàxia M33. L'objectiu és entendre el reciclatge de la matèria entre generacions estel·lars de la galàxia. L'experiment va ser un èxit.[295] | ||||||
30 d'octubre | ![]() | ![]() | ![]() | |||
VMF | Suborbital | Prova de míssils | 30 d'octubre | Reeixit | ||
4 de novembre 14:15 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Boeing | Suborbital | Prova de sistemes d'emergència d'escapament; prova d'avortament en la zona de llançament | 4 de novembre | Reeixit | |
Apogeu: 1349 metres | ||||||
15 de novembre 09:35 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() ![]() | DLR / ESA | Suborbital | Microgravetat | 15 de novembre | Reeixit | |
Apogeu: 256 km | ||||||
16 de novembre 14:02 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Exèrcit indi/DRDO | Suborbital | Prova de míssils | 16 de novembre | Reeixit | ||
22 de novembre 15:19 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | NASA | Suborbital | Experiments tecnològics | 22 de novembre | Reeixit | |
Mission SL-14, Apogeu: 92 km[296] | ||||||
26 de novembre 07:43 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() ![]() | NASA/Oslo/Andøya | Suborbital | Investigació de la ionosfera | 26 de novembre | Fracàs parcial | |
Apogeu: 253 km, el coet va experimentar una anomalia de velocitat de rotació, que va impedir que els instruments funcionessin tal com es pretenia.[297] | ||||||
28 de novembre | ![]() | ![]() | ![]() | |||
RVSN | Suborbital | Prova de míssils | 28 de novembre | Reeixit | ||
30 de novembre 13:50 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Exèrcit indi | Suborbital | Prova de míssils | 30 de novembre | Error de llançament[298] | ||
Es va dur a terme la prova nocturna de l'Agni-III. Segons els informes, el míssil va començar a divergir de la seva trajectòria de vol prevista després de recórrer una distància de 115 quilòmetres. Això va provocar que el control de la missió avortés posteriorment el vol. Es creu que un defecte de fabricació és la causa potencial del fracàs. | ||||||
10 de desembre 09:30 | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Clemson | Suborbital | Investigació de la ionosfera | 10 de desembre | Reeixit | |
Apogeu: 360 km | ||||||
11 de desembre 17:53[299] | ![]() | ![]() | ![]() | |||
![]() | Blue Origin | Suborbital | de desembre/Lliurament de càrrega útil | 11 de desembre | Reeixit | |
Altura màxima 104,5 quilòmetres. Va portar una sèrie de càrregues útils de recerca i educatives a l'espai. Sisè vol per a la combinació mòdul de propulsió + càpsula. Tant el mòdul de propulsió com la càpsula van aterrar amb èxit. | ||||||
12 de desembre 16:30[300] | ![]() | ![]() | ![]() | |||
Forces Aèries dels Estats Units | Suborbital | Vol de prova | 12 de desembre | Reeixit |
Encontres espacials
Data (UTC) | Nau espacial | Esdeveniment | Comentaris |
---|---|---|---|
1 de gener | New Horizons | Sobrevol de l'objecte del cinturó de Kuiper 486958 Arrokoth | Es va descobrir un planetesimal, format per dues peces esferoides, es va sobrenomenar inicialment com a Ultima Thule. |
3 de gener[301] | Chang'e 4 | Allunatge al cràter de Von Kármán de la cara oculta de la Lluna, primícia de la humanitat | |
12 de febrer | Juno | 18è perijove de Júpiter | |
21 de febrer | Hayabusa2 | Primera recopilació de mostres de l'asteroide Ryugu[302] | |
4 d'abril | Sonda Solar Parker | Segon periheli | |
4 d'abril | Beresheet | Inserció orbital lunar | |
5 d'abril | Hayabusa2 | Alliberament del Small Carry-On Impactor (SCI) a la superfície de Ryugu | SCI va crear un cràter per a més investigacions. Es va implementar una càmera dedicada DCAM-3 per observar l'impacte. |
6 d'abril | Juno | 19è perijove | |
11 d'abril | Beresheet | Allunatge | Es va estavellar per un problema del giroscopi[303] |
29 de maig | Juno | 20è perijove | |
11 de juliol | Hayabusa2 | Segona recollida de mostres de Ryugu | |
21 de juliol | Juno | 21è perijove | |
20 d'agost | Chandrayaan-2 | Inserció orbital lunar | |
1 de setembre | Sonda Solar Parker | Tercer periheli | |
6 de setembre | Chandrayaan-2 | Allunatge | El mòdul de descens Vikram es va estavellar després de perdre l'actitud i el contacte a una alçada de 2,3 km.[304] |
12 de setembre | Juno | 22è perijove | |
2 d'octubre | Hayabusa2 | Desplegament de ROVER-2 (MINERVA-II-2) | El rover va fallar abans del desplegament, es va desplegar en òrbita al voltant de l'asteroide per realitzar mesures gravitacionals abans que impactés el 8 d'octubre. |
3 de novembre | Juno | 23è perijove | |
13 de novembre | Hayabusa2 | Sortida de Ryugu | |
26 de desembre | Sonda Solar Parker | Segona assistència de gravetat a Venus | |
26 de desembre | Juno | 24è perijove |
Activitats extravehiculars (EVAs)
Inici Data/Hora | Duració | Hora fi | Nau espacial | Tripulació | Comentaris |
---|---|---|---|---|---|
22 de març 12:01 | 6 hores 39 minuts | 18:40 | Expedició 59 Quest de l'EEI | ![]()
|
|
29 de març 11:42 | 6 hores 45 minuts | 18:27 | Expedició 59 Quest de l'EEI | ![]() |
|
8 d'abril 11:31 | 6 hores 29 minuts | 18:00 | Expedició 59 Quest de l'EEI | ![]()
|
|
29 de maig 15:42 | 6 hores 1 minut | 21:43 | Expedició 59 Pirs de l'EEI | ![]()
|
|
21 d'agost 12:27 | 6 hores 32 minuts | 18:59 | Expedició 60 Quest de l'EEI | ![]()
| Hague i Morgan van instal·lar el darrer International Docking Adapter al Mòdul Harmony. La tasca d'aquest passeig espacial era idèntica al passeig 194 i requeria un treball tant pels astronautes com pel Dextre per instal·lar el port d'acoblament en preparació per la prova de vol orbital de Boeing CST-100 Starliner, que es produirà a finals de desembre. La tripulació també va passar els cables i va instal·lar routers de wifi per a propers experiments.[309] |
6 d'octubre 11:39 | 7 hores 01 minut | 18:40 | Expedició 61 Quest de l'EEI | ![]()
| Aquest passeig espacial va ser el primer de l'Expedició 61 i el primer d'una sèrie de cinc que va substituir i millorar les bateries de l'estació a l'armadura P6.[310] |
11 d'octubre 11:38 | 6 hores 45 minuts | 18:23 | Expedició 61 Quest de l'EEI | ![]() | Aquest passeig espacial va ser el segon de l'Expedició 61 i el segon d'una sèrie de cinc per substituir i millorar les bateries de l'estació a l'armadura P6. Abans de sortir a la portella, el Control de Missió de Moscou va transmetre a la tripulació que Alexei Leonov havia mort i que aquest passeig espacial li fou dedicat. Quan la tripulació va entrar i es va treure els vestits, cadascun va dir unes paraules en record de Leonov abans que el comandant de l'estació, Luca Parmitano, digués "Farewell Alexei, and ad astra."[311][312] |
18 d'octubre 11:38 | 7 hores 17 minuts | 18:55 | Expedició 61 Quest de l'EEI | ![]() | Aquest passeig espacial va ser el tercer de l'Expedició 61 i el tercer d'una sèrie de cinc per substituir i millorar les bateries de l'estació a l'armadura P6. Alguns dels canvis de bateria es van retardar a l'EVA 222 a causa d'una fallada de corrent en un Battery Charge Discharge Unit a les ranures 5 i 6 del P6 Truss que desconnecta el canal de la bateria 4B. Koch i Meir van substituir la unitat fallida i la van tornar a posar a dins. L'intercanvi de la bateria es va traslladar a l'EVA 222 per estalviar temps i Meir i Koch van tancar el passeig espacial instal·lant un moll al Mòdul Columbus i van estrènyer els cargols de l'armadura S0, que s'havien afluixat. Aquest passeig espacial va ser el primer passeig espacial exclusivament femení. Durant el passeig espacial, el President Trump va trucar a l'estació i va felicitar Koch i Meir per aquesta fita.[313] |
15 de novembre 11:39 | 6 hores 39 minuts | 18:18 | Expedició 61 Quest de l'EEI | ![]()
| Primer d'una sèrie de quatre passejades espacials per reparar l'Alpha Magnetic Spectrometer que va patir una fallada elèctrica l'any passat en una de les seves quatre bombes de refrigeració que limitava el funcionament de l'experiment. Parmitano i Morgan van sortir a l'exterior i van treure una placa de cobertura de l'AMS i van abandonar-la a l'espai per deixar lloc a una bomba criogènica que muntarien entre passeigs espacials. Alguns dels parabolts van ocasionar problemes, però Parmitano els va treure tots. El més destacat del passeig espacial és quan Andrew Morgan va llançar la placa de coberta per la borda i va sortir a la popa de l'estació cap al buit de l'espai. La placa romandrà en òrbita uns dies fins a finals de desembre, quan entri a l'atmosfera i es cremi. La tripulació també va treure diverses tires de fibra de carboni al voltant de les línies de fluid i va instal·lar baranes i barres de subjecció com a tasca avançada. Aquest passeig espacial marca el retorn de Parmitano al passeig espacial després de l'incident de l'aigua al casc durant l'EVA 171.[314] |
22 de novembre 12:02 | 6 hores 33 minuts | 16:35 | Expedició 61 Quest de l'EEI | ![]()
| El segon d'una sèrie de quatre passejades espacials per reparar l'AMS. Parmitano i Morgan van tallar les línies de fluid i van instal·lar un respirador a l'Experiment AMS per preparar l'antiga bomba de refrigeració per retirar-la al tercer passeig espacial. Parmitano i Morgan també van encaminar cables i van instal·lar una nova font d'alimentació per alimentar les bombes quan s'instal·len al tercer passeig espacial.[315] |
2 de desembre 11:31 | 6 hores 2 minuts | 17:33 | Expedició 61 Quest de l'EEI | ![]()
| El tercer d'una sèrie de quatre passejades espacials per reparar l'AMS. Parmitano i Morgan van sortir al tercer passeig espacial i van instal·lar la bomba criogènica i van encaminar línies elèctriques i de fluid per alimentar la bomba. Els controladors de vol a Houston, Huntsville, i al CERN van activar l'experiment i va emetre per ràdio a la tripulació que AMS va passar amb força. La tripulació va acabar el passeig espacial fent una tasca avançada cobrint AMS amb manta tèrmica.[316] |
Esdeveniments de deixalles espacials
Data/Hora (UTC) | Objecte origen | Tipus d'esdeveniment | Parts identificades | Comentaris |
---|---|---|---|---|
27 de març | ![]() i un vehicle caçador cinètic | Prova de míssil antisatèl·lit indi de 2019 | 121[317] | El Primer Ministre indi Narendra Modi va anunciar una prova amb èxit d'una arma antisatèl·lit. Es va creure que la prova havia destruït el satèl·lit Microsat-R llançat el gener.[318][319] |
Principis d'abril | ![]() (anteriorment amb International Designator 2018-079B) | Desconegut[320] | 54[321] | El tram superior del Centaur V que va transportar AEHF -4 en òrbita alta el·líptica el 17 d'octubre de 2018 va fallar per causes desconegudes.[320] |
Estadístiques de llançaments orbitals
Per país
Als efectes d'aquesta secció, el recompte anual de llançaments orbitals per països assigna cada vol al país d'origen del coet, no al proveïdor de serveis de llançament o al port espacial. Com a exemples, els llançaments Soiuz d'Arianespace a Kourou es compten sota Rússia perquè el Soiuz-2 és un coet rus.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/240px-Circle_frame.svg.png)
País | Llançaments | Reeixits | Errors | Errors parcials | Comentaris | |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | 34 | 32 | 2 | 0 | ||
![]() | 6 | 5 | 1 | 0 | ||
![]() | 6 | 6 | 0 | 0 | ||
![]() | 2 | 0 | 2 | 0 | A més, un coet va explotar a la plataforma de llançament durant una prova a terra. | |
![]() | 2 | 2 | 0 | 0 | ||
![]() | 25 | 25 | 0 | 0 | Inclou tres llançaments de Soiuz europeus des de la Guaiana Francesa | |
![]() | 27 | 27 | 0 | 0 | Inclou sis llançaments Electron des de Mahia | |
Món | 102 | 97 | 5 | 0 |
Per coet
- Antares 200
- Ariane 5
- Atlas V
- Delta IV
- Delta IV Heavy
- Electron
- Falcon 9 nou
- Falcon 9 reutilitzat
- Falcon Heavy
- Kuaizhou 1A
- Llarga Marxa 2
- Llarga Marxa 3
- Llarga Marxa 4
- Llarga Marxa 5
- Llarga Marxa 6
- Llarga Marxa 11
- Soiuz-FG
- Soiuz-2 (Rússia)
- Soiuz-ST (Europa)
- PSLV
- GSLV Mk II
- GSLV Mk III
- Proton-M
- Rókot
- Vega
- Altres
Per família
Família | País | Llançaments | Reeixits | Errors | Errors parcials | Comentaris |
---|---|---|---|---|---|---|
Antares | ![]() | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Ariane | ![]() | 4 | 4 | 0 | 0 | |
Atlas | ![]() | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Delta | ![]() | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Electron | ![]() | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Epsilon | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Falcon | ![]() | 13 | 13 | 0 | 0 | |
H-II | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Hyperbola | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Jielong | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Kuaizhou | ![]() | 5 | 5 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa | ![]() | 26 | 25 | 1 | 0 | |
OneSpace | ![]() | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Pegasus | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
R-7 | ![]() | 18 | 18 | 0 | 0 | |
Safir | ![]() | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Simorgh | ![]() | 1 | 0 | 1 | 0 | |
SLV | ![]() | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Universal Rocket | ![]() | 7 | 7 | 0 | 0 | |
Vega | ![]() | 2 | 1 | 1 | 0 |
Per tipus
Coet | País | Família | Llançaments | Reeixits | Fracassos | Fracassos parcials | Comentaris |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Antares 200 | ![]() | Antares | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Ariane 5 | ![]() | Ariane | 4 | 4 | 0 | 0 | |
Atlas V | ![]() | Atlas | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Delta IV | ![]() | Delta | 3 | 3 | 0 | 0 | Inclou derivat de Delta IV Heavy |
Electron | ![]() | Electron | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Epsilon | ![]() | Epsilon | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Falcon 9 | ![]() | Falcon | 13 | 13 | 0 | 0 | Inclou derivat de Falcon Heavy |
GSLV Mk III | ![]() | SLV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
H-IIB | ![]() | H-II | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Hyperbola-1 | ![]() | Hyperbola | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Jielong 1 | ![]() | Jielong | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Kuaizhou 1 | ![]() | Kuaizhou | 5 | 5 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 2 | ![]() | Llarga Marxa | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 3 | ![]() | Llarga Marxa | 12 | 12 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 4 | ![]() | Llarga Marxa | 7 | 6 | 1 | 0 | |
Llarga Marxa 5 | ![]() | Llarga Marxa | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 6 | ![]() | Llarga Marxa | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 11 | ![]() | Llarga Marxa | 3 | 3 | 0 | 0 | |
OS-M | ![]() | OneSpace | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Pegasus | ![]() | Pegasus | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Proton-M | ![]() | Universal Rocket | 5 | 5 | 0 | 0 | |
PSLV | ![]() | SLV | 5 | 5 | 0 | 0 | |
Safir | ![]() | Safir | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Simorgh | ![]() | Simorgh | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Soiuz | ![]() | R-7 | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Soiuz-2 or ST | ![]() | R-7 | 15 | 15 | 0 | 0 | |
UR-100 | ![]() | Universal Rocket | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Vega | ![]() | Vega | 2 | 1 | 1 | 0 |
Per configuració
Coet | País | Tipus | Llançaments | Reeixits | Fracassos | Fracassos parcials | Comentaris |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Antares 230 | ![]() | Antares 200 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Antares 230+ | ![]() | Antares 200 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Ariane 5 ECA | ![]() | Ariane 5 | 4 | 4 | 0 | 0 | |
Atlas V 551 | ![]() | Atlas V | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Atlas V N22 | ![]() | Atlas V | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Delta IV Medium+ (4,2) | ![]() | Delta IV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Delta IV Medium+ (5,4) | ![]() | Delta IV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Delta IV Heavy | ![]() | Delta IV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Epsilon | ![]() | Epsilon | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Electron | ![]() | Electron | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Falcon 9 Block 5 | ![]() | Falcon 9 | 11 | 11 | 0 | 0 | |
Falcon Heavy | ![]() | Falcon 9 | 2 | 2 | 0 | 0 | |
GSLV Mk III | ![]() | GSLV Mk III | 1 | 1 | 0 | 0 | |
H-IIB | ![]() | H-IIB | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Hyperbola-1 | ![]() | Hyperbola-1 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Jielong 1 | ![]() | Jielong 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Kuaizhou 1A | ![]() | Kuaizhou-1 | 5 | 5 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 2C | ![]() | Llarga Marxa 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 2D | ![]() | Llarga Marxa 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 3B/E | ![]() | Llarga Marxa 3 | 8 | 8 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 3B/E / YZ-1 | ![]() | Llarga Marxa 3 | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 3C | ![]() | Llarga Marxa 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 4B | ![]() | Llarga Marxa 4 | 4 | 4 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 4C | ![]() | Llarga Marxa 4 | 3 | 2 | 1 | 0 | |
Llarga Marxa 5 | ![]() | Llarga Marxa 5 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 6 | ![]() | Llarga Marxa 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 11 | ![]() | Llarga Marxa 11 | 3 | 3 | 0 | 0 | |
OS-M1 | ![]() | OS-M | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Pegasus XL | ![]() | Pegasus XL | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Proton-M / Briz-M | ![]() | Proton-M | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Proton-M / Blok DM-03 | ![]() | Proton-M | 2 | 2 | 0 | 0 | |
PSLV-CA | ![]() | PSLV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
PSLV-XL | ![]() | PSLV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
PSLV-DL | ![]() | PSLV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
PSLV-QL | ![]() | PSLV | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Rókot / Briz-KM | ![]() | UR-100 | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Safir-1b+ | ![]() | Safir | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Simorgh | ![]() | Simorgh | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Soiuz-FG | ![]() | Soiuz | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Soiuz-2.1a or ST-A | ![]() | Soiuz-2 | 4 | 4 | 0 | 0 | |
Soiuz-2.1a or ST-A / Fregat-M | ![]() | Soiuz-2 | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Soiuz-2.1b or ST-B / Fregat-M | ![]() | Soiuz-2 | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Soiuz-2.1b or ST-B / Fregat-MT | ![]() | Soiuz-2 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Soiuz-2-1v / Volga | ![]() | Soiuz-2 | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Vega | ![]() | Vega | 2 | 1 | 1 | 0 |
Per zona de llançament
Lloc | País | Llançaments | Reeixits | Errors | Errors parcials | Comentaris |
---|---|---|---|---|---|---|
Baikonur | ![]() | 13 | 13 | 0 | 0 | |
Cape Canaveral | ![]() | 13 | 13 | 0 | 0 | Inclou el llançament de l'11 d'octubre del Pegasus XL que l'aeronau transportadora va ser enlairada des de Cape Canaveral |
Jiuquan | ![]() | 9 | 8 | 1 | 0 | |
Kennedy | ![]() | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Kourou | ![]() | 9 | 8 | 1 | 0 | |
Mahia | ![]() | 6 | 6 | 0 | 0 | |
MARS | ![]() | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Plesetsk | ![]() | 8 | 8 | 0 | 0 | |
Satish Dhawan | ![]() | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Semnan | ![]() | 2 | 0 | 2 | 0 | Addicionalment, un coet va explotar a la plataforma de llançament durant una prova terrestre. |
Taiyuan | ![]() | 10 | 9 | 1 | 0 | |
Tanegashima | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Uchinoura | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Vandenberg | ![]() | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Vostotxni | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Wenchang | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Xichang | ![]() | 13 | 13 | 0 | 0 | |
Mar Groga | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Total | 102 | 97 | 5 | 0 |
Per òrbita
- Transatmosfèric
- Terrestre Baixa
- Terrestre Baixa (EEI)
- Terrestre Baixa (SSO)
- Terrestre Baixa (retrograda)
- Terrestre Mitjana
- Geosíncrona
(transferència) - Inclinada de GSO
- Terrestre Alta
- Heliocèntrica
Règim orbital | Llançaments | Assolits | No assolits | Assolits accidentalment | Comentaris |
---|---|---|---|---|---|
Transatmosfèric | 0 | 0 | 0 | 0 | |
Terrestre Baixa / Heliosíncrona | 66 | 61 | 5 | 0 | |
Terrestre Mitjana | 9 | 9 | 0 | 0 | |
Geosíncrona / GTO | 24 | 24 | 0 | 0 | Inclou dues òrbites GSO inclinades (inclined GSO orbit o IGSO) |
Terrestre Alta / transferència lunar | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Heliocèntrica / transferència planetària | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Total | 102 | 97 | 5 | 0 |
Notes
- ↑ En sentit horari, des de dalt:
- 486958 Arrokoth fotografiat per la New Horizons el gener. A una distància de 44 unitats astronòmiques del Sol, l'objecte es va convertir en el món més llunyà mai explorat per una nau espacial realitzant un apropament proper a 3.500 km.
- LightSail 2 desplega la seva vela solar en òrbita terrestre baixa al juliol. La missió va ser finançada per The Planetary Society i va demostrar amb èxit la propulsió utilitzant pressió de radiació a la seva "vela" de 32 m².
- Llançament d'un simulador de massa de la càpsula Orion, durant la missió Ascent Abort-2 el juliol. La missió va provar amb èxit la capacitat actualitzada del sistema d'escapada d'emergència de l'Orion en preparació pel programa Artemis.
- La primera càpsula Crew Dragon arriba a l'Estació Espacial Internacional sense tripulació, durant el Crew Dragon Demo-1 al març. La missió va ser la primera d'una sèrie de vols de proves de Crew Dragon i el Boeing Starliner en preparació pel Commercial Crew Program.
Referències
- ↑ Grush, Loren. «No one won the Google Lunar X Prize, but these competitors are still shooting for the Moon». The Verge, 31-03-2018. [Consulta: 25 març 2019].
- ↑ Lidman, Melanie. «Israel's Beresheet spacecraft crashes into the moon during landing attempt». The Times of Israel, 11-04-2019. [Consulta: 24 maig 2019].
- ↑ Ramesh, Sandhya. «Why Chandrayaan-2 is ISRO’s ‘most complex mission' so far». ThePrint, 12-06-2019. [Consulta: 13 juny 2019].
- ↑ «New Horizons – Kuiper Belt Extended Mission». JHUAPL, 12-12-2017. Arxivat de l'original el 26 desembre 2018. [Consulta: 18 octubre 2019].
- ↑ Hays, Brooks. «Hayabusa-makes completes second asteroid touchdown to collect samples». SpaceDaily, 11-07-2019. [Consulta: 14 juliol 2019].
- ↑ Bartels, Meghan. «Farewell, Ryugu! Japan's Hayabusa2 Probe Leaves Asteroid for Journey Home». Space.com, 13-11-2019. [Consulta: 6 desembre 2019].
- ↑ (13 febrer 2019). "NASA's Record-Setting Opportunity Rover Mission on Mars Comes to End". Nota de premsa. Consulta: 1 desembre 2019.
- ↑ «NASA's InSight Detects First Likely 'Quake' on Mars». Jet Propulsion Laboratory. NASA, 23-04-2019. [Consulta: 30 desembre 2019].
- ↑ Berger, Eric. «Here's what we know, and what we don't, about the Crew Dragon accident». Ars Technica, 22-04-2019. [Consulta: 18 octubre 2019].
- ↑ 10,0 10,1 Burghardt, Thomas. «OFT Starliner Makes Early Landing at White Sands». NASASpaceFlight, 22-12-2019. [Consulta: 22 desembre 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «Relativity Space obtains Air Force approval for Cape Canaveral launch pad». Spaceflight Now, 18-01-2019. [Consulta: 24 gener 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Maiden launch of OneSpace OS-M rocket fails». NASASpaceFlight, 27-03-2019. [Consulta: 27 març 2019].
- ↑ 13,0 13,1 Huang, Echo «iSpace achieves China's first private rocket launch». Quartz, 25-07-2019 [Consulta: 25 juliol 2019].
- ↑ 14,0 14,1 Clark, Stephen «China’s Jielong 1 smallsat launcher successful on first flight». Spaceflight Now, 17-08-2019 [Consulta: 19 agost 2019].
- ↑ Baylor, Michael. «SpaceX's Starhopper completes 150 meter test hop». NASASpaceFlight, 27-08-2019. [Consulta: 18 octubre 2019].
- ↑ 16,0 16,1 Gebhardt, Chris. «Llarga Marxa 5 conducts critical Return To Flight mission». NASASpaceFlight, 27-12-2019. [Consulta: 27 desembre 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «Five more Delta 4-Heavy flights in ULA backlog after final "single stick" launch». Spaceflight Now, 22-08-2019. [Consulta: 18 octubre 2019].
- ↑ Gebhardt, Chris «Soiuz MS-15 Soiuz-FG retirement; Last launch from Gagarin's Start lofts first Emirati astronaut». NASASpaceFlight, 24-09-2019 [Consulta: 25 setembre 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ 19,0 19,1 Graham, William. «Rokot conducts final launch – carries three Gonets-M satellites to orbit». NASASpaceFlight, 26-12-2019. [Consulta: 26 desembre 2019].
- ↑ Bergin, Chris «Llarga Marxa 3B lofts Chinasat-2D». NASASpaceFlight, 10-01-2019 [Consulta: 10 gener 2019].
- ↑ Henry, Caleb «SpaceX completes Iridium Next constellation». SpaceNews, 11-01-2019 [Consulta: 12 gener 2019].
- ↑ 22,0 22,1 ; Qiblawi, Tamara «Despite US warning, Iran launches satellite and fails». CNN, 15-01-2019 [Consulta: 15 gener 2019].
- ↑ Cohen, Zachary «Images show Iran prepping satellite launch despite Pompeo's threat». CNN, 15-01-2019 [Consulta: 15 gener 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Payam-e Amirkabir (AUTSAT 1, Amir-Kabir 1)». Gunter's Space Page. [Consulta: 17 gener 2019].
- ↑ Graham, William «Japan's Epsilon conducts RAPIS-1 launch». NASASpaceFlight, 17-01-2019 [Consulta: 19 gener 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «MicroDragon». Gunter's Space Page. [Consulta: 10 octubre 2017].
- ↑ Graham, William «ULA Delta IV-Heavy launches NROL-71 following lengthy delay». NASASpaceFlight, 19-01-2019 [Consulta: 19 gener 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Llarga Marxa 11 launches with three satellites». NASASpaceFlight, 21-01-2019 [Consulta: 21 gener 2019].
- ↑ «"吉林一号"家族将再添新成员!光谱01、02星本月下旬择期发射» (en xinès), 04-01-2019. Arxivat de l'original el 9 de gener 2019. [Consulta: 8 gener 2019].
- ↑ «XiaoXiang 3». NASA. [Consulta: 23 febrer 2019].
- ↑ «Lingque 1A». NASA. [Consulta: 23 febrer 2019].
- ↑ Clark, Stephen «India debuts new version of workhorse PSLV». Spaceflight Now, 24-01-2019 [Consulta: 22 febrer 2019].
- ↑ Clark, Stephen «U.S. military sensors track debris from Indian anti-satellite test». spaceflightnow.com, 27-03-2019 [Consulta: 29 març 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «PSLV». Gunter's Space Page. [Consulta: 21 octubre 2019].
- ↑ 35,0 35,1 «PSLV-C44 to launch Kalamsat, Microsat-R». Onmanorama. [Consulta: 17 gener 2019].
- ↑ Gambrell, Jon «Images suggest Iran launched satellite despite US criticism». Associated Press, 07-02-2019 [Consulta: 21 març 2019].
- ↑ Ankit Panda [@nktpnd]. «Just got confirmation via a source: USG observed the launch yesterday (Feb. 5). It was reportedly a Safir SLV. Failed shortly after launch.», 06-02-2019.
- ↑ Clark, Stephen. «Launch Schedule». Spaceflight Now, 12-12-2019. [Consulta: 13 desembre 2019].
- ↑ «U.S. Revives Secret Program to Sabotage Iranian Missiles and Rockets». The New York Times, 13-02-2019 [Consulta: 15 febrer 2019].
- ↑ «Second Iranian satellite launch attempt in a month fails». spaceflightnow.com, 11-02-2019 [Consulta: 15 febrer 2019].
- ↑ Bergin, Chris «Ariane 5 launches Hellas-Sat-4/SaudiGeoSat-1 and GSAT 31». NASASpaceFlight, 05-02-2019 [Consulta: 22 febrer 2019].
- ↑ IANS «Arianespace to launch three more heavy Indian satellites». The Indian Express, 13-08-2018 [Consulta: 16 agost 2018].
- ↑ Clark, Stephen «Egyptian observation satellite launched by Russian rocket». Spaceflight Now, 21-02-2019 [Consulta: 22 febrer 2019].
- ↑ Ronel, Asaf «First Israeli Spacecraft to Head to Moon on Back of Elon Musk's SpaceX Rocket». Haaretz, 11-07-2018 [Consulta: 15 juliol 2018].
- ↑ Graham, William «SpaceX launches Indonesian satellite launch and Israeli moon mission». NASASpaceFlight, 21-02-2019 [Consulta: 22 febrer 2019].
- ↑ Foust, Jeff «SpaceIL completes lunar lander for February launch». Space News, 18-12-2018 [Consulta: 19 desembre 2018].
- ↑ ; Solomon, Shoshanna «Israeli spacecraft aims for historic moon landing… within months». The Times of Israel, 10-07-2018 [Consulta: 11 juliol 2018].
- ↑ «Air Force smallsat to fly on upcoming Falcon 9 launch». SpaceNews, 15-02-2019 [Consulta: 15 febrer 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Bergin, Chris «OneWeb kick starts massive constellation with Soiuz ST-B launch». NASASpaceFlight, 27-02-2019 [Consulta: 1r març 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ «Russia Soiuz Rocket With 6 UK OneWeb Satellites Blast Off From Kourou Space Port». Sputnik News, 28-02-2019 [Consulta: 28 febrer 2019].
- ↑ 51,0 51,1 Cooper, Ben. «Rocket Launch Viewing Guide for Cape Canaveral», 17-10-2019. Arxivat de l'original el 9 de febrer 2016. [Consulta: 20 octubre 2019].
- ↑ «我国成功发射"中星6C"卫星» (en xinès). xinhuanet.com. Arxivat de l'original el 2019-07-10. [Consulta: 10 març 2019].
- ↑ Pietrobon, Steven. «Chinese Launch Manifest», 29-11-2019. [Consulta: 29 novembre 2019].
- ↑ Gebhardt, Chris. «Soiuz MS-12 docks with the Space Station». NASASpaceFlight, 14-03-2019. [Consulta: 26 agost 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Ray, Justin «U.S. launches its highest capacity military communications satellite». Spaceflight Now, 08-12-2016 [Consulta: 8 desembre 2016].
- ↑ Graham, William «ULA Delta IV launches WGS-10 from Cap Canaveral». NASASpaceFlight, 15-03-2019 [Consulta: 16 març 2019].
- ↑ 57,0 57,1 Plantilla:Cite pr
- ↑ 58,0 58,1 Clark, Stephen «Chinese startup OneSpace fails in first orbital launch attempt». SpaceFlight Now, 27-03-2019 [Consulta: 29 març 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «Rocket Lab launches DARPA research satellite». Spaceflight Now, 29-03-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ «Rocket Lab to launch DARPA satellite». , 22-01-2019 [Consulta: 29 gener 2019].
- ↑ Barbosa, Rui «Llarga Marxa 3B launches Tianlian 2-01». NASASpaceFlight.com, 31-03-2019 [Consulta: 6 abril 2019].
- ↑ Clark, Stephen «Indian military satellite, 20 more Planet imaging CubeSats launched by PSL». Spaceflight Now, 01-04-2019 [Consulta: 3 juny 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «EMISAT». Gunter's Space Page. [Consulta: 22 juny 2018].
- ↑ «India Will Launch 2 NanoAvionics Satellites». satellitetoday.com, 27-02-2019. [Consulta: 5 març 2019].
- ↑ Safyan, Mike. «First Up For 2019: PSLV Launch Of 20 Next Generation Doves», 06-03-2019.
- ↑ Clark, Stephen «Progress cargo freighter docks with space station after fast-track rendezvous». Spaceflight Now, 04-04-2019 [Consulta: 6 abril 2019].
- ↑ Plantilla:Cite pr
- ↑ Graham, William «SpaceX Falcon Heavy launches Arabsat-6A». NASASpaceFlight, 11-04-2019 [Consulta: 12 abril 2019].
- ↑ «Arabsat contracts go to Lockheed Martin, Arianespace and SpaceX». Spaceflight Now, 29-04-2015 [Consulta: 15 setembre 2018].
- ↑ 70,0 70,1 Bill Keeter. «ISS Daily Summary Report – 8/06/2019». NASA, 06-08-2019. [Consulta: 1r setembre 2019].
- ↑ «Going Into Action With AeroCube-10». The Aerospace Corporation, 07-08-2019. [Consulta: 1r setembre 2019].
- ↑ Gebhardt, Chris «Antares, Cygnus launch on final CRS1 contract flight; debuting critical new capabilities». NASASpaceFlight, 17-04-2019 [Consulta: 3 juny 2019].
- ↑ Barbosa, Rui «Beidou-3 navigation satellite launched on Llarga Marxa 3B». NASASpaceFlight, 20-04-2019 [Consulta: 21 abril 2019].
- ↑ Clark, Stephen «China launches mapping satellites». Spaceflight Now, 30-04-2019 [Consulta: 30 abril 2019].
- ↑ NanoRacks [@NanoRacks]. «Our #Kaber @Space_Station deployer does it again! The RED-EYE #MicroSat has been released into low-Earth orbit. Deploy time of 20:05:02 GMT. Did you know - this is NanoRacks' fourth #MicroSat deployment from the #ISS!», 27-06-2019.
- ↑ Thompson, Amy «SpaceX Dragon Launches NASA Cargo to Space Station, Aces Predawn Rocket Landing». Space.com, 04-05-2019 [Consulta: 4 maig 2019].
- ↑ Atkinson, Ian «Rocket Lab launches STP-27RD test satellite trio for the DoD». NASASpaceFlight, 05-05-2019 [Consulta: 6 maig 2019].
- ↑ Barbosa, Rui «Llarga Marxa-3C lofts Beidou-2G8 (GEO-8)». NASASpaceFlight, 17-05-2019 [Consulta: 26 maig 2019].
- ↑ Graham, William «Indian PSLV rocket launches RISAT-2B». NASASpaceFlight, 21-05-2019 [Consulta: 3 juny 2019].
- ↑ Clark, Stephen «Chinese state media confirms Llarga Marxa launch failure». Spaceflight Now, 23-05-2019 [Consulta: 26 maig 2019].
- ↑ Henry, Caleb «SpaceX launches 60 Starlink satellites, begins constellation buildout». SpaceNews, 24-05-2019 [Consulta: 26 maig 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Graham, William «Soiuz 2-1b launches latest GLONASS-M satellite – despite being hit by lightning». NASASpaceFlight, 27-05-2019 [Consulta: 27 maig 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Graham, William «Proton-M successfully launches Yamal 601 to GEO». NASASpaceFlight, 30-05-2019 [Consulta: 3 juny 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «China's first sea launch declared a success». Spaceflight Now, 05-06-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ 85,0 85,1 85,2 Krebs, Gunter. «Tianqi 1, 2, 3, 4A, 4B (Tao Xingzhi)». Gunter's Space Page, 07-12-2019. [Consulta: 7 desembre 2019].
- ↑ Graham, William. «SpaceX Falcon 9 lofts three Canadian radar satellites». NASASpaceFlight, 12-06-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ «SpaceX Announces Contract To Launch RCM Satellites». SpaceNews, 30-07-2013. Arxivat de l'original el 11 d’agost 2014. [Consulta: 6 agost 2014].
- ↑ «What is the RCM?». Canadian Space Agency. [Consulta: 7 març 2019].
- ↑ Bergin, Chris. «Ariane 5 launches AT&T T-16 and Eutelsat 7C». NASASpaceFlight, 20-06-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ «Payload processing is underway for Flight VA248». Arianespace, 05-06-2019. [Consulta: 8 juny 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «China adds to Beidou fleet with Llarga Marxa launch». Spaceflight Now, 24-06-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Chinese Llarga Marxa 3B lofts Beidou-3I2». NASASpaceFlight, 24-06-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «Falcon Heavy launches on military-led rideshare mission, boat catches fairing». Spaceflight Now, 25-06-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ Davis, Jason «Preview: Succeed or fail, SpaceX's Falcon Heavy test sure to be a blast». Planetary Society, 01-02-2018 [Consulta: 2 febrer 2018].
- ↑ Clark, Stephen. «Rocket Lab flies again from New Zealand as work progresses at Virginia launch pad». Spaceflight Now, 29-06-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «BlackSky Global 1, ..., 60». Gunter's Space Page. [Consulta: 6 agost 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Painani 1». Gunter's Space Page, 22-07-2019. [Consulta: 5 agost 2019].
- ↑ Graham, William. «Soiuz-2-1B launches Meteor-M No.2-2 and numerous secondary payloads». NASASpaceFlight, 04-07-2019. [Consulta: 26 agost 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ 99,0 99,1 99,2 99,3 Zak, Anatoly. «Soiuz launches fresh Meteor weather watcher and 32 small satellites». RussianSpaceWeb, 05-07-2019. [Consulta: 10 juliol 2019].
- ↑ Wang, Brian «Momentus Water-Plasma Space Transportation Service #SpaceAccess2019». Nextbigfuture, 19-04-2019 [Consulta: 28 maig 2019].
- ↑ «MOVE: Múnich Orbital Verification Experiment». Universitat Tècnica de Múnic. [Consulta: 28 maig 2019].
- ↑ Graham, William. «Soiuz 2-1v conducts surprise military launch». NASASpaceFlight.com, 10-07-2019. [Consulta: 11 juliol 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Zak, Anatoly. «Soiuz-2-1v launches four classified payloads». RussianSpaceWeb, 23-08-2019. [Consulta: 25 novembre 2019].
- ↑ 104,0 104,1 ; Bergin, Chris«Soiuz 2-1v lofts mystery military satellite». NASASpaceFlight, 25-11-2019. [Consulta: 25 novembre 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Sohail, Daniyal. «Russia Launches 4 Military Satellites From Plesetsk Cosmodrome». UrduPoint, 10-07-2019. [Consulta: 11 juliol 2019].
- ↑ 106,0 106,1 Bergin, Chris. «Vega suffers her first failure during Falcon Eye-1 launch», 10-07-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ SpaceNews; Berger, Brian «Second stage blamed as Vega targets early 2020 return to flight». SpaceNews.com. SpaceNews. SpaceNews, 05-09-2019 [Consulta: 6 setembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Falcon Eye 1, 2». Gunter's Space Page. [Consulta: 24 setembre 2018].
- ↑ Clark, Stephen. «Russia launches international X-ray astronomy mission». Spaceflight Now, 13-07-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ Zak, Anatoly. «Spektr-RG to expand horizons of X-ray astronomy». Russian Space Web. [Consulta: 9 març 2017].
- ↑ «Spektr-RG observatory reached the L2 point». Roscosmos, 21-10-2019. Arxivat de l'original el 21 d’octubre 2019. [Consulta: 21 octubre 2019].
- ↑ Berger, Eric «NASA Moves to Buy More Seats on Soiuz». Ars Technica, 15-02-2019 [Consulta: 30 juny 2019].
- ↑ Gebhardt, Chris. «Soiuz-FG on penultimate flight delivers three new crewmembers for ISS». NASASpaceFlight, 20-07-2019. [Consulta: 26 agost 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ «Chandrayaan - 2 Latest Update - ISRO». Arxivat de l'original el 8 de setembre 2019. [Consulta: 7 setembre 2019].
- ↑ «GSLV MkIII-M1 Successfully Launches Chandrayaan-2 spacecraft». Indian Space Research Organisation, 22-07-2019. Arxivat de l'original el 12 de desembre 2019. [Consulta: 22 juliol 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Shian Quxian-1 (SQX-1, Hyperbola-1)». Gunter's Space Page. [Consulta: 25 juliol 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «Chinese private company reaches orbit for first time». Spaceflight Now, 25-07-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ «CAS-7B to launch July 25». AMSAT-UK, 08-07-2019. [Consulta: 19 juliol 2019].
- ↑ «CAS 7B». N2YO.com. [Consulta: 12 agost 2019].
- ↑ Jodi Sorensen. «Spaceflight to Launch Multiple Spacecraft from International Space Station via Cygnus». Spaceflight Industries, 10-07-2019. Arxivat de l'original el 31 d’agost 2019. [Consulta: 1r setembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «ORCA». Gunter's Space Page. [Consulta: 1r setembre 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «New docking port, spacesuit and supplies en route to space station». Spaceflight Now, 25-07-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ ; Zhu, Xiaoxiong«【权威发布】我国成功发射遥感三十号05组卫星» (en xinès). People's Liberation Army Daily, 26-07-2019. [Consulta: 26 juliol 2019].
- ↑ «长二丙"一箭三星"成功发射 五战五捷送遥感三十号卫星» (en xinès). CALT, 26-07-2019. [Consulta: 26 juliol 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Llarga Marxa 2C lofts Yaogan-30 Group 05 satellites». NASASpaceFlight, 25-07-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «CZ-2 (Chang Zheng-2)». Gunter's Space Page. [Consulta: 6 novembre 2019].
- ↑ Graham, William. «Soiuz 2-1a launches Meridian 8 out of Plesetsk». NASASpaceFlight, 30-07-2019. [Consulta: 30 juliol 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Gebhardt, Chris. «Progress MS-12 docks with ISS to restock Station supplies through early-2020». NASASpaceFlight, 30-07-2019. [Consulta: 31 juliol 2019].
- ↑ 129,0 129,1 Graham, William «Proton-M launches fourth Blagovest satellite». NASASpaceFlight, 05-08-2019 [Consulta: 5 agost 2019].
- ↑ Gray, Tyler «Arianespace press onward with dual-passenger Ariane 5 launch». NASASpaceFlight, 06-08-2019 [Consulta: 6 agost 2019].
- ↑ «Arianespace selected by Airbus Defence and Space to launch EDRS-C satellite». Arianespace, 19-03-2015 [Consulta: 4 octubre 2015].
- ↑ Clark, Stephen. «SpaceX successfully launches Israeli-owned telecom satellite». Spaceflight Now, 07-08-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ «Spacecom returns to SpaceX for one, possibly two launches». , 18-10-2017 [Consulta: 28 octubre 2017].
- ↑ «AMOS-17». Spacecom, 2018. [Consulta: 18 juliol 2018].
- ↑ 135,0 135,1 Graham, William «Atlas V launches AEHF-5 from Cap Canaveral». NASASpaceFlight, 08-08-2019 [Consulta: 8 agost 2019].
- ↑ «Next-Stage C4ISR Bandwidth: The AEHF Satellite Program». Defense Industry Daily, 22-05-2015 [Consulta: 24 maig 2017].
- ↑ 137,0 137,1 Krebs, Gunter. «Jielong-1 (Smart Dragon-1, SD 1)». Gunter's Space Page. [Consulta: 28 juny 2019].
- ↑ «Constellation | Beijing QIANSHENG EXPLORATION Technology Co., Ltd.». Qian Sheng Exploration. Arxivat de l'original el 7 d’agost 2019. [Consulta: 7 agost 2019].
- ↑ «Qian Sheng Exploration». CB Insights. [Consulta: 7 agost 2019].
- ↑ «朝夕奔梦筑星途:"星时代-5"卫星出征仪式举行!». Mino Space, 06-08-2019. [Consulta: 7 agost 2019].
- ↑ Daws, Ryan. «China plans to launch a constellation of AI-powered satellites». AI News, 02-07-2019. [Consulta: 7 agost 2019].
- ↑ Jones, Andrew. «Chinese telecommunications satellite hit by anomalies after launch». SpaceNews, 20-08-2019. [Consulta: 20 agost 2019].
- ↑ Henry, Caleb. «$250 million ChinaSat-18 loss looming over insurers». SpaceNews, 29-08-2019. [Consulta: 29 agost 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Llarga Marxa 3B launches Chinasat-18 – waiting on status». NASASpaceFlight, 19-08-2019. [Consulta: 29 agost 2019].
- ↑ «此次发射任务是长征三号乙运载火箭发射高通量通信卫星"中星18号"。» (en xinès). CASC, 09-08-2019. [Consulta: 10 agost 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «Rocket Lab launch fulfills initial block of BlackSky Earth-imaging satellites». Spaceflight Now, 19-08-2019. [Consulta: 26 agost 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «BRO 1». Gunter's Space Page. [Consulta: 25 juliol 2019].
- ↑ Air Force Space Command (7 agost 2019). "Pearl White cubesats mission set to launch". Nota de premsa. Consulta: 8 agost 2019.
- ↑ «Источник: Россия отправит к МКС семь кораблей и модуль "Наука" в 2019 году» (en rus). RIA Novosti, 01-10-2018 [Consulta: 2 octubre 2018].
- ↑ «Источник сообщил, когда Россия и США согласуют полеты к МКС на 2019 год» (en rus). RIA Novosti, 30-08-2018 [Consulta: 1r octubre 2018].
- ↑ «Launch of unmanned Soiuz MS is planned for August 2019». Roscosmos, 18-05-2018. [Consulta: 2 octubre 2018].
- ↑ Gebhardt, Chris. «Soiuz MS-14 to test new upgrades, ferry Skybot humanoid robot to Station». NASASpaceFlight, 21-08-2019. [Consulta: 22 agost 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Clark, Stephen. «Live coverage: Soiuz test flight concludes with landing in Kazakhstan». Spaceflight Now, 06-09-2019. [Consulta: 12 setembre 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Gebhardt, Chris. «Delta IV Medium’s well-earned retirement with GPS finale». NASASpaceFlight, 22-08-2019. [Consulta: 22 agost 2019].
- ↑ «Iran's Failed Rocket Launch Spotted from Space (Photo)» (en anglès), 29-08-2019. [Consulta: 29 agost 2019].
- ↑ 156,0 156,1 Gambrell, Jon «Mysterious Iran rocket blast draws Trump tweet, Tehran taunt». Associated Press, 31-08-2019 [Consulta: 31 agost 2019].
- ↑ Brumfiel, Geoff. «Iranian Rocket Launch Ends In Failure, Imagery Shows». NPR, 29-08-2019. [Consulta: 29 agost 2019].
- ↑ Pietrobon, Steven. «Iran Launch Record (from 1998)», 01-08-2019. [Consulta: 4 agost 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Nahid 1». Gunter's Space Page. [Consulta: 4 agost 2019].
- ↑ Graham, William. «Russia's Rokot vehicle launches Geo-IK-2 satellite». NASASpaceFlight, 30-08-2019. [Consulta: 30 agost 2019].
- ↑ 161,0 161,1 Barbosa, Rui C. «Kuaizhou-1A lofts two satellites for China». NASASpaceFlight, 30-08-2019. [Consulta: 31 agost 2019].
- ↑ «刚刚,这颗中国星被命名为"太极一号"!». spaceflightfans.cn, 20-09-2019. Arxivat de l'original el 21 de setembre 2019. [Consulta: 21 setembre 2019].
- ↑ «China’s Taiji-1 on a gravity wave mission». Asia Times, 23-09-2019. [Consulta: 23 setembre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «China returns Llarga Marxa 4 to service with Ziyuan launch». NASASpaceFlight, 12-09-2019. [Consulta: 12 setembre 2019].
- ↑ «China to launch polar-observing microsat». Xinhua, 30-08-2019. Arxivat de l'original el 3 de setembre 2019. [Consulta: 3 setembre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Llarga Marxa 11 lofts Zhuhai-1 Group-3 satellites». NASASpaceFlight, 19-09-2019. [Consulta: 19 setembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «OHS 2A, 2B, 2C, 2D, 2E, 2F, 2G, 2H». Gunter's Space Page. [Consulta: 26 desembre 2018].
- ↑ Krebs, Gunter. «OVS 2A». Gunter's Space Page. [Consulta: 26 desembre 2018].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Llarga Marxa 3B launches latest Beidou-3M satellites». NASASpaceFlight, 22-09-2019. [Consulta: 23 setembre 2019].
- ↑ 170,0 170,1 «Constellation Status». China Satellite Navigation Office, 24-09-2019. [Consulta: 24 setembre 2019].
- ↑ Oni, David. «Rwanda's First Satellite In Space Is Set For Release From ISS». Space in Africa, 14-10-2019. [Consulta: 6 novembre 2019].
- ↑ Graham, William. «HTV-8 launches on H-IIB to the ISS». NASASpaceFlight, 24-09-2019. [Consulta: 25 setembre 2019].
- ↑ «Reentry of KOUNOTORI8 was confirmed». JAXA, 03-11-2019. [Consulta: 4 novembre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Second Yunhai-1 lofted by Chinese Llarga Marxa 2D». NASASpaceFlight, 24-09-2019. [Consulta: 25 setembre 2019].
- ↑ Gebhardt, Chris. «Soiuz-FG retirement; Last launch from Gagarin's Start lofts first Emirati astronaut». NASASpaceFlight, 24-09-2019. [Consulta: 25 setembre 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Graham, William. «Soiuz 2-1B launches latest Tundra satellite». NASASpaceFlight, 26-09-2019. [Consulta: 26 setembre 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Krebs, Gunter. «Tundra (EKS, 14F142)». Gunter's Space Page. [Consulta: 19 setembre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Gaofen satellite launched by Llarga Marxa 4C». NASASpaceFlight, 04-10-2019. [Consulta: 4 octubre 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «Two commercial satellites link up in space for first time». Spaceflight Now, 26-02-2020. [Consulta: 6 març 2020].
- ↑ Foust, Jeff. «Industry weighs government’s role in satellite servicing». SpaceNews, 07-10-2019. [Consulta: 8 octubre 2019].
- ↑ Gebhardt, Chris. «Proton rocket ride-share launches Northrop Grumman's Mission Extension Vehicle». NASASpaceFlight, 08-10-2019. [Consulta: 9 octubre 2019].
- ↑ Gebhardt, Chris. «NASA's ICON mission launches on Northrop Grumman Pegasus XL rocket». NASASpaceFlight, 10-10-2019. [Consulta: 11 octubre 2019].
- ↑ Gray, Tyler. «Rocket Lab launches Electron Flight 9 as work on new U.S. pad continues». NASASpaceFlight, 16-10-2019. [Consulta: 17 octubre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Palisade». Gunter's Space Page, 04-10-2019. [Consulta: 17 octubre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Llarga Marxa 3B launches TJSW-4». NASASpaceFlight, 17-10-2019. [Consulta: 17 octubre 2019].
- ↑ 186,0 186,1 «Upcoming ELaNa CubeSat Launches». NASA, 10-10-2019. [Consulta: 11 octubre 2019].
- ↑ Kater, Bill. «ISS Daily Summary Report – 1/29/2020». NASA, 29-01-2020. [Consulta: 2 febrer 2020].
- ↑ 188,0 188,1 Garcia, Mark. «U.S. Cygnus Space Freighter Departs Station After 88 Days». NASA, 31-01-2020. [Consulta: 2 febrer 2020].
- ↑ @Nanoracks. «Tonight marks a huge milestone at Nanoracks! We have officially deployed our 250th satellite (& then some!) from #ISS, #Cygnus, and #PSLV. Aerocube 14 A/B & 15 A/B, SwampSat-II, Huskysat-I, & Orbital Factory-2 have been released into orbit from our #Cygnus #CubeSat deployer!», 01-02-2020.
- ↑ 190,0 190,1 «Nanoracks Completes 17th Commercial Space Station CubeSat Deployment Mission». NanoRacks, 19-02-2020. [Consulta: 20 febrer 2020].
- ↑ Gebhardt, Chris. «Upgraded Antares launches first CRS2 NASA flight of Cygnus». NASASpaceFlight, 01-11-2019. [Consulta: 2 novembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «STPSat 4». Gunter's Space Page, 02-11-2019. [Consulta: 4 novembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «HARP». Gunter's Space Page. [Consulta: 19 agost 2019].
- ↑ 194,0 194,1 Erwin, Sandra. «Air Force, NRO cubesats fly to International Space Station aboard Northrop Grumman resupply mission». SpaceNews, 02-11-2019. [Consulta: 4 novembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Orbital Factory 2 (OF 2)». Gunter's Space Page, 02-11-2019. [Consulta: 4 novembre 2019].
- ↑ «Sudan launches its first ever satellite in partnership with China». Al Jazeera English, 06-11-2019. [Consulta: 6 novembre 2019].
- ↑ «Sudan's First Satellite SRSS-1 Launched By China». [Consulta: 22 desembre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Llarga Marxa 4B launches Gaofen-7 – tests grid fin system». NASASpaceFlight, 03-11-2019. [Consulta: 3 novembre 2019].
- ↑ Jones, Andrew. «China tests grid fins with launch of Gaofen-7 imaging satellite». SpaceNews, 04-11-2019. [Consulta: 4 novembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Gaofen 7 (GF 7)». Gunter's Space Page. [Consulta: 1r octubre 2019].
- ↑ «"黄埔一号"卫星载荷发射成功» (en xinès). People's Daily, 03-11-2019. Arxivat de l'original el 3 de novembre 2019. [Consulta: 3 novembre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Llarga Marxa 3B launches Beidou-3I3 (IGSO-3)». NASASpaceFlight, 04-11-2019. [Consulta: 4 novembre 2019].
- ↑ Burghardt, Thomas. «SpaceX and Cap Canaveral Return to Action with First Operational Starlink Mission». NASASpaceFlight, 10-11-2019. [Consulta: 11 novembre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Kuaizhou-1A launches Jilin-1 Gaofen-2A». NASASpaceFlight, 12-11-2019. [Consulta: 13 novembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Kuaizhou-1A (KZ-1A)». Gunter's Space Page. [Consulta: 20 octubre 2019].
- ↑ «China sends five satellites into orbit via single rocket». Xinhua, 13-11-2019. Arxivat de l'original el 13 de novembre 2019. [Consulta: 13 novembre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Llarga Marxa 6 lofts five Ningxia-1 satellites». NASASpaceFlight, 13-11-2019. [Consulta: 13 novembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Ningxia-1 01, ..., 05». Gunter's Space Page, 13-11-2019. [Consulta: 13 novembre 2019].
- ↑ «China sends two global multimedia satellites into planned orbit», 17-11-2019. Arxivat de l'original el 17 de novembre 2019. [Consulta: 17 novembre 2019].
- ↑ «China's Kuaizhou launcher flies for second time in four days», 19-11-2019. [Consulta: 19 novembre 2019].
- ↑ «"一箭双星"发射成功 微小卫星研究院首个国际化项目交付» (en xinès). Yicai Global, 19-11-2019. [Consulta: 19 novembre 2019].
- ↑ Li, Ivan. «China launches second Kuaizhou-1A rocket in four days». NASASpaceFlight, 17-11-2019. [Consulta: 17 novembre 2019].
- ↑ 213,0 213,1 Krebs, Gunter. «KL-Alpha A, B». Gunter's Space Page, 17-11-2019. [Consulta: 17 novembre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Chinese bolster navigation system with dual Beidou launch». NASASpaceFlight, 22-11-2019. [Consulta: 23 novembre 2019].
- ↑ 215,0 215,1 «Минобороны провело в космосе эксперимент по отделению малого спутника от другого аппарата» (en rus). TASS, 06-12-2019. [Consulta: 7 desembre 2019].
- ↑ McDowell, Jonathan [@planet4589]. «The Kosmos-2542 satellite, in a 368 x 857 km x 97 deg orbit, deployed a subsatellite today (likely codenamed Kosmos-2543). The Russian Defense Ministry says it's an inspector satellite; the mission appears to repeat Kosmos-2519/2521.», 06-12-2019.
- ↑ «Минобороны вывело на орбиту военный спутник-инспектор» (en rus). RIA Novosti, 25-11-2019 [Consulta: 25 novembre 2019].
- ↑ Henry, Caleb. «Ariane 5 launches satellites for Egypt, Inmarsat». SpaceNews, 26-11-2019. [Consulta: 26 novembre 2019].
- ↑ «Arianespace wins launch contracts from Inmarsat, Embratel Star One». Spaceflight Now, 30-04-2017 [Consulta: 30 octubre 2017].
- ↑ «Arianespace to launch Inmarsat’s fifth Global Xpress satellite». Arianespace, 27-10-2017. [Consulta: 28 octubre 2017].
- ↑ Clark, Stephen. «Egyptian satellite, ESA science probe share plane ride to launch base». Spaceflight Now, 16-10-2019. [Consulta: 17 octubre 2019].
- ↑ «PSLV-C47 / Cartosat-3 Mission». ISRO, 27-11-2019. Arxivat de l'original el 28 de novembre 2019. [Consulta: 27 novembre 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «PSLV delivers India's highest-resolution Earth observation satellite to orbit». Spaceflight Now, 27-11-2019. [Consulta: 27 novembre 2019].
- ↑ Safyan, Mike. «12 SuperDove Satellites Hitching A Ride To Orbit On The PSLV». Planet Labs, 24-10-2019. [Consulta: 27 octubre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Meshbed». Gunter's Space Page. [Consulta: 6 octubre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Llarga Marxa 4C lofts Gaofen-12». NASASpaceFlight, 27-11-2019. [Consulta: 28 novembre 2019].
- ↑ «长征四号丙 • 高分十二号 • 经过一次推迟后本月28日同一时间再次尝试 • 任务成功» (en xinès), 28-11-2019. Arxivat de l'original el 26 de juliol 2020. [Consulta: 28 novembre 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «Cygnus departs space station, deploys CubeSats». Spaceflight Now, 03-02-2020. [Consulta: 4 febrer 2020].
- ↑ Foust, Jeff. «Falcon 9 launches Dragon cargo spacecraft to ISS». SpaceNews, 05-12-2019. [Consulta: 5 desembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «AztechSat 1». Gunter's Space Page. [Consulta: 11 octubre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «CryoCube 1 (CC 1)». Gunter's Space Page. [Consulta: 11 octubre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «SORTIE (Helio 5)». Gunter's Space Page. [Consulta: 11 octubre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «CIRiS». Gunter's Space Page. [Consulta: 11 octubre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «EdgeCube». Gunter's Space Page. [Consulta: 11 octubre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «QARMAN (QB50 BE05)». Gunter's Space Page. [Consulta: 8 desembre 2019].
- ↑ «New Reentry CubeSat Reaches Orbit». Parabolic Arc, 07-12-2019. [Consulta: 8 desembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «MakerSat 0, 1». Gunter's Space Page. [Consulta: 7 desembre 2019].
- ↑ Miller, Ashley. «2C to the stars: Nampa students launch satellite into orbit». The Idaho Press-Tribune, 05-12-2019. [Consulta: 8 desembre 2019].
- ↑ Ortiz, Santana. «AFRL technology set for launch to International Space Station». Air Force Life Cycle Management Center, 03-12-2019. [Consulta: 4 febrer 2020].
- ↑ Krebs, Gunter. «MiniCarb (CNGB)». Gunter's Space Page, 03-02-2020. [Consulta: 4 febrer 2020].
- ↑ «Next Generation Electron Booster on the Pad for Rocket Lab's 10th Mission». Rocket Lab, 05-11-2019. [Consulta: 5 novembre 2019].
- ↑ Foust, Jeff. «Electron launches smallsats in test of rocket reusability». SpaceNews, 06-12-2019. [Consulta: 6 desembre 2019].
- ↑ «Running Out Of Fingers». Rocket Lab, 06-12-2019. [Consulta: 6 desembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «NOOR 1A, 1B (Unicorn 2B, 2C)». Gunter's Space Page, 05-11-2019. [Consulta: 5 novembre 2019].
- ↑ Gebhardt, Chris. «Roscosmos close 2019 Station year for Russia with Progress MS-13 launch». NASASpaceFlight, 06-12-2019. [Consulta: 6 desembre 2019].
- ↑ «Роскосмос на две недели раньше привезет на МКС подарки к Новому году» (en rus). RIA Novosti, 14-09-2019 [Consulta: 14 setembre 2019].
- ↑ 247,0 247,1 Barbosa, Rui C. «China conducts double Kuaizhou-1A launch from Taiyuan». NASASpaceFlight, 07-12-2019. [Consulta: 7 desembre 2019].
- ↑ 248,0 248,1 Krebs, Gunter. «HEAD 1, 2A, 2B (Hede 1, 2A, 2B)». Gunter's Space Page, 07-12-2019. [Consulta: 7 desembre 2019].
- ↑ Graham, William. «Soiuz 2-1b launches latest GLONASS satellite – returns Plesetsk pad to service». NASASpaceFlight, 11-12-2019. [Consulta: 11 desembre 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Graham, William. «Indian PSLV launches RISAT-2BR1 military satellite». NASASpaceFlight, 10-12-2019. [Consulta: 11 desembre 2019].
- ↑ «PSLV-C48/RISAT-2BR1 Mission Launch Kit». ISRO, 05-12-2019. Arxivat de l'original el 5 de desembre 2019. [Consulta: 5 desembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «RISAT 2B, 2BR1, 2BR2». Gunter's Space Page. [Consulta: 12 setembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «QPS-SAR 1, 2 (Izanagi, Izanami)». Gunter's Space Page. [Consulta: 21 octubre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «Duchifat 3». Gunter's Space Page. [Consulta: 2 desembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «1HOPSat TD». Gunter's Space Page. [Consulta: 5 desembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «NANOVA (Tyvak 0092)». Gunter's Space Page, 06-12-2019. [Consulta: 8 desembre 2019].
- ↑ «Elbit Systems Launches to Space a Nanosatellite for Commercial Communication Applications». Elbit Systems, 18-12-2019. [Consulta: 24 gener 2020].
- ↑ Krebs, Gunter. «Pathfinder Risk Reduction (Tyvak 0129, Pony Express 1)». Gunter's Space Page, 17-01-2020. [Consulta: 23 gener 2020].
- ↑ Barbosa, Rui C. «China nears global coverage with the latest launch of Beidou-3M satellites». NASASpaceFlight, 16-12-2019. [Consulta: 16 desembre 2019].
- ↑ Clark, Stephen. «Startup launches broadband satellite on SpaceX rocket to connect Pacific islands». Spaceflight Now, 17-12-2019. [Consulta: 18 desembre 2019].
- ↑ Krebs, Gunter. «JCSat 18 / Kacific 1». Gunter's Space Page. [Consulta: 5 setembre 2017].
- ↑ Clark, Stephen. «Soiuz launches Italian radar satellite, ESA exoplanet telescope». Spaceflight Now, 18-12-2019. [Consulta: 18 desembre 2019].[Enllaç no actiu]
- ↑ Krebs, Gunter. «CHEOPS». Gunter's Space Page, 01-11-2019. [Consulta: 4 novembre 2019].
- ↑ «EyeSat 3U CubeSat astronomy mission to study zodiacal light». ESA. [Consulta: 10 octubre 2019].
- ↑ «ANGELS (Argos Neo on a Generic Economical and Light Satellite)». ESA. [Consulta: 10 octubre 2019].
- ↑ Ibeh, Joseph. «Ethiopian Prime Minister visits CAST to inspect Ethiopia’s first satellite ETRSS-1». Space in Africa, 26-04-2019. [Consulta: 6 octubre 2019].
- ↑ McDowell, Jonathan. «Jonathan's Space Report No. 773». planet4589.org, 27-12-2019. [Consulta: 27 desembre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «Llarga Marxa 4B lofts CBERS-04A and Ethiopia's first satellite». NASASpaceFlight, 20-12-2019. [Consulta: 21 desembre 2019].
- ↑ Barbosa, Rui C. «China lança satélite sino-brasileiro CBERS-04A» (en portuguès). orbita.zenite.nu, 20-12-2019. [Consulta: 21 desembre 2019].
- ↑ «Satélite CBERS-4A passa por revisão final na China» (en portuguès). MundoGeo, 02-10-2019. [Consulta: 6 octubre 2019].
- ↑ Yimer, Solomon. «Ethiopia to Launch It’s [sic] First-Ever Satellite Next Month». ethio.news, 22-11-2019. Arxivat de l'original el 23 de novembre 2019. [Consulta: 23 novembre 2019].
- ↑ «"天琴"将奏何妙音?——"天琴一号"发射成功背后的我国引力波探测之问» (en xinès). Xinhua, 20-12-2019 [Consulta: 21 desembre 2019]. Arxivat 16 de març 2020 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2020-03-16. [Consulta: 23 març 2020].
- ↑ «Weilai 1, 1R (Future 1, 1R)». Gunter's Space Page, 20-12-2019. [Consulta: 21 desembre 2019].
- ↑ «FloripaSat-1 – A Brazilian Cubesat mission, developed by university students». UFSC. [Consulta: 29 novembre 2019].
- ↑ Foust, Jeff. «Commercial crew providers prepare for fall test flights». SpaceNews, 20-08-2019. [Consulta: 20 agost 2019].
- ↑ Gebhardt, Chris. «Starliner suffers mission-shortening failure after successful launch». NASASpaceFlight, 20-12-2019. [Consulta: 22 desembre 2019].
- ↑ Gebhardt, Chris. «Boeing, ULA launches Starliner, suffers orbital insertion issue – will return home Sunday». NASASpaceFlight, 19-12-2019. [Consulta: 22 desembre 2019].
- ↑ Graham, William. «Russian Proton-M lofts new geostationary weather satellite». NASASpaceFlight, 24-12-2019. [Consulta: 24 desembre 2019].
- ↑ Zak, Anatoly. «Last Rockot launches a satellite cluster». RussianSpaceWeb, 26-12-2019. [Consulta: 26 desembre 2019].
- ↑ «长征五号 • 实践二十号 • 长征五号恢复发射» (en xinès). spaceflightfans.cn, 24-12-2019. Arxivat de l'original el 11 d’agost 2020. [Consulta: 26 desembre 2019].
- ↑ Clark, Stephen «Blue Origin aims to launch delayed New Shepard flight Monday». Spaceflight Now, 19-01-2019 [Consulta: 20 gener 2019].
- ↑ Bergin, Chris «Blue Origin conducts New Shepard's 10th test flight». NASASpaceFlight.com, 23-01-2019 [Consulta: 23 gener 2019].
- ↑ Panda, Ankit. «Exclusive: India Conducted a Failed Anti-Satellite Test in February 2019» (en anglès). The Diplomat, 30-03-2019. «India succeeded in destroying a satellite in low earth orbit in March, but that wasn’t its first attempted ASAT test.»
- ↑ «Exos Aerospace reflies suborbital rocket», 07-03-2019.
- ↑ «A Rocket Built by Students Reached Space for the First Time». , 22-05-2019 [Consulta: 22 maig 2019].
- ↑ Blue Origin [@blueorigin]. «We are targeting the next launch of #NewShepard tomorrow May 2nd at 8:30 am CDT / 13:30 UTC. The mission will take 38 microgravity research payloads to space. Watch the launch live at #NS11», 01-05-2019.
- ↑ «観測ロケット「宇宙品質にシフトMOMO3号機」打上げ実験の結果について» (en japanese). Interstellar Technologies, 05-05-2019. [Consulta: 5 maig 2019].
- ↑ «NASA Mission to Study Earth’s Atmosphere by Forming Artificial Night-time Clouds over Marshall Islands». NASA, 30-05-2019. [Consulta: 28 juny 2019].
- ↑ «NASA Launches Student Experiments to Space on a Suborbital Rocket». NASA, 20-06-2019. [Consulta: 28 juny 2019].
- ↑ Parsonson, Andrew. «Exos Aerospace Recovers SARGE Vehicle Despite Anomaly». Rocket Rundown, 30-06-2019. [Consulta: 10 juliol 2019].
- ↑ «Orion AA-2». NASA / Langley Research Center / Flight Projects Directorate. Arxivat de l'original el 13 de maig 2017. [Consulta: 11 juliol 2017].
- ↑ Cawley, James. «Ascent Abort-2 Hailed as ‘Spectacular’ Flight Test». NASA, 02-07-2019. [Consulta: 20 juliol 2019].
- ↑ Eshel, Tamir. «Arrow-3 Reeixitly Intercepts Medium-Range Target Missile over the Pacific Ocean». Defense Update, 28-07-2019. [Consulta: 4 agost 2019].
- ↑ Foust, Jeff. «Exos Aerospace suborbital launch fails». SpaceNews, 26-10-2019. [Consulta: 23 novembre 2019].
- ↑ Clark, Stuart. «Spacewatch: Nasa tests new imaging technology in space». The Guardian, 31-10-2019. [Consulta: 23 novembre 2019].
- ↑ «UP Aerospace Announces Reeixit Launch of Space Loft-14 Rocket from Spaceport America». UP Aerospace, 27-11-2019. [Consulta: 12 desembre 2019].
- ↑ «The ICI-5 sounding rocket launched 07:43:04 UT Nov. 26th from Ny-Ålesund, Svalbard, into a beautiful red auroral arc». Andøya Space Center, 27-11-2019. Arxivat de l'original el 5 de desembre 2019. [Consulta: 12 desembre 2019].
- ↑ Rout, Hemant Kumar «Nuclear capable Agni-III missile fails in maiden night trial». The New Indian Express, 01-12-2019 [Consulta: 9 desembre 2019].
- ↑ Foust, Jeff. «New Shepard sets reusability mark on latest suborbital spaceflight». SpaceNews, 11-12-2019. [Consulta: 12 desembre 2019].
- ↑ «Vandenberg AFB supports missile flight test». Vandenberg Air Force Base, 12-12-2019. [Consulta: 30 desembre 2019].
- ↑ Jonathan McDowell [@planet4589]. «Chang'e-4 confirmed in 200 x 420000 km orbit on the way to Luna. Should reach lunar orbit around Dec 11. Landing in the South Pole -Aitken Basin (SPA to its friends) scheduled for Jan 4.», 07-12-2018.
- ↑ Davis, Jason. «Hayabusa2 team sets date for sample collection, considers two touchdown sites». Planetary Society, 16-01-2019. [Consulta: 11 març 2019].
- ↑ Chang, Kenneth «Israel's Beresheet Spacecraft Moon Landing Attempt Appears to End in Crash». The New York Times, 11-04-2019 [Consulta: 12 abril 2019].
- ↑ McDowell, Jonathan. «Jonathan's Space Report No. 769». Jonathan's Space Report, 22-09-2019. [Consulta: 6 octubre 2019].
- ↑ 305,0 305,1 305,2 «Spacewalkers Complete Battery Swaps for Station Power Upgrades – Space Station» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2020-06-02. [Consulta: 30 març 2019].
- ↑ Weitering, Hanneke. «Spacewalking Astronauts Swap Space Station Batteries in Power Upgrade», 22-03-2019. [Consulta: 29 març 2019].
- ↑ Weitering, Hanneke. «Spacewalking Astronauts Replace Old Batteries on Space Station», 29-03-2019. [Consulta: 29 març 2019].
- ↑ «U.S. and Canadian Astronauts Wrap Up Power Upgrades Spacewalk – Space Station» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2020-06-02. [Consulta: 9 abril 2019].
- ↑ Garcia, Mark. «Spacewalkers Complete Installation of Second Commercial Docking Port». NASA, 21-08-2019. Arxivat de l'original el 2 de juny 2020. [Consulta: 23 novembre 2019].
- ↑ Garcia, Mark. «First of Five Power Upgrade Spacewalks This Month Wraps Up». NASA, 06-10-2019. Arxivat de l'original el 6 d’octubre 2019. [Consulta: 23 novembre 2019].
- ↑ Moran, Norah. «Second of Five Power Upgrade Spacewalks Wraps Up». NASA, 11-10-2019. Arxivat de l'original el 18 d’octubre 2019. [Consulta: 23 novembre 2019].
- ↑ Malik, Tariq. «Astronauts Mourn Alexei Leonov, the World's 1st Spacewalker, While On a Spacewalk of Their Own». Space.com, 11-10-2019. [Consulta: 23 novembre 2019].
- ↑ Garcia, Mark. «NASA Astronauts Wrap Up Historic All-Woman Spacewalk». NASA, 18-10-2019. Arxivat de l'original el 30 de desembre 2019. [Consulta: 23 novembre 2019].
- ↑ «Spacewalkers Complete First Excursion to Repair Cosmic Particle Detector – Space Station» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2019-11-15. [Consulta: 15 novembre 2019].
- ↑ «Astronauts Complete Intricate Tasks During Second Cosmic Repair Spacewalk – Space Station» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2020-06-05. [Consulta: 22 novembre 2019].
- ↑ «Astronauts Wrap Up Third Spacewalk for Cosmic Particle Detector Repairs – Space Station» (en anglès americà). [Consulta: 2 desembre 2019].
- ↑ T.S.Kelso [@TSKelso]. «CelesTrak also has 3 more TLEs for debris from the Indian ASAT test (MICROSAT-R DEB). That brings the total, so far, to 121 pieces (including the original), of which only 65 have decayed — 148 days after the event», 21-08-2019.
- ↑ DiMascio, Jen. «Indian ASAT Test Likely Targeted Microsat-R» (en anglès). Aviation Week, 27-03-2019. [Consulta: 29 març 2019].
- ↑ «US cautions nations on ASAT tests; warns of space debris». Business Today, 28-03-2019. [Consulta: 29 març 2019].
- ↑ 320,0 320,1 National Aeronautics and Space Administration. «Orbital Debris Quarterly News» (en anglès). Orbital Debris Quarterly News, 01-08-2019. [Consulta: 5 novembre 2019].
- ↑ Space-Track.org. «Satellite Situation Report» (en anglès). TLE, 06-08-2019. [Consulta: 6 novembre 2019].
Bibliografia
- Krebs, Gunter. «CZ-3 (Chang Zheng-3)». Gunter's Space Page. [Consulta: 10 agost 2019].
- Krebs, Gunter. «CZ-4 (Chang Zheng-4)». Gunter's Space Page. [Consulta: 10 agost 2019].
- Krebs, Gunter. «CZ-5 (Chang Zheng-5)». Gunter's Space Page. [Consulta: 20 maig 2019].
- Krebs, Gunter. «CZ-11 (Chang Zheng-11)». Gunter's Space Page. [Consulta: 6 novembre 2019].