Ageltrude de Benevento
Biografia | |
---|---|
Naixement | segle IX ![]() |
Mort | 27 agost 923 ![]() |
Regent | |
![]() | |
Activitat | |
Ocupació | política ![]() |
Enaltiment | |
| |
Altres | |
Títol | Emperadriu consort del Sacre Imperi romanogermànic (891–894) Queen Consort of Italy (en) ![]() ![]() |
Cònjuge | Guiu III de Spoleto ![]() |
Fills | Lambert II de Spoleto ![]() |
Pare | Adelchis of Benevento ![]() |
![]() ![]() | |
Ageltrude de Benevento (? - 27 d'agost de 923) va ser emperadriu consort i reina d'Itàlia.
Era la filla del príncep Adelchis de Benevent i Adeltruda. Es va casar amb Guisat a principis dels anys 880, quan encara era només el duc del Ducat de Spoleto i Camerino.[1] Era esposa de Guiu III de Spoleto (va regnar 891–894) i mare de Lambert II de Spoleto (va regnar 894–898)[1][2] Va ser regent pel seu fill, a qui va animar activament a oposar-se als seus enemics carolingis i a influir en les eleccions papals a favor seu.
En 894 va acompanyar al seu jove fill de 14 anys, Lamberto, a Roma perquè fos confirmat com a emperador pel Papa Formós, que va donar suport al pretendent carolingi, Arnulf de Caríntia.[3] El 896, ella i el seu fill es van refugiar a Spoleto quan Arnulf va marxar a Roma i va ser coronat en oposició a Lambert. Arnulf aviat va quedar paralitzat per un cop i Formós va morir. Ageltruda ràpidament va interferir per afirmar la seva autoritat a Roma i va triar al seu candidat com a Papa Esteve VI. A petició d'ella i de Lambert, el cos de Formós va ser desenterrat i jutjat, convicte i llançat al Riu Tíber en el Concili Cadavèric.[1] Lambert es va convertir en Lambert II de Spoleto.
Referències
- ↑ 1,0 1,1 1,2 Bury, John Bagnell. The Cambridge Medieval History, Volume 3. Macmillan, 1922.
- ↑ Mann, Horace. The Lives of Popes in the Early Middle Ages, Vol. IV: The Popes in the Days of Feudal Anarchy, 891-999. London, K. Paul, Trench, Trübner, 1925.
- ↑ Partner, Peter. The lands of St. Peter : the papal state in the Middle Ages and the early Renaissance. Berkeley [u.a.]: Univ. of California Pr., 1972. ISBN 0520021819.