Aksaray
| |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Turquia | ||||
Províncies | Província d'Aksaray ![]() | ||||
Capital de | |||||
Població humana | |||||
Població | 253.113 (2022) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Altitud | 980 m ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Fus horari | UTC+03:00 ![]() | ||||
Prefix telefònic | 0382 ![]() | ||||
Altres | |||||
Agermanament amb | Venècia Košice Banská Bystrica Slovenska Bistrica Burgàs Petropàvlovsk-Kamtxatski Osaka Ajaccio Graz Hódmezővásárhely Sankt Pölten Lons-le-Saunier Homs ![]() | ||||
Lloc web | aksaray.bel.tr ![]() | ||||
![]() ![]() ![]() ![]() |
Aksaray ('palau blanc') és una ciutat de Turquia a la regió d'Anatòlia Central, capital i districte de la província d'Aksaray.
La seva població és de 129.949 habitants i el districte de 236.560 habitants.
Història
Garsaura fou una ciutat de Capadòcia, a l'estratègia de Garsàuria, a la vora del riu Halis. entre Argustana i Mocissus. El nom Arkhelaís li fou donat pel seu fundador, el rei Arquelau de Capadòcia.
En temps de Claudi fou colònia romana. Ja amb el nom de Colònia (Κολώνεια), fou ciutat romana i després romana d'Orient de certa importància, que va passar als seljúcides a la part final del segle xi. La fortalesa fou construïda per Kilidj Arslan II. Al segle xiv va passar a l'emirat de Karaman i d'aquest als otomans el 1470. Els habitants foren en part deportats a Istanbul, on van fundar un barri amb el nom de la ciutat.
Cultura i patrimoni
Els monuments principals de la ciutat són l'Ulu Djami i la madrassa Zindjirli del segle xv, la madrassa Kadiroghlu (seljúcida però restaurada pel karamànida Ibrahim Beg) i diversos hammans. Altres llocs d'interès són:
- Hasan Dağı, volcà de 3.000 metres en direcció a Niğde
- Aşıklı Höyük un lloc d'enterrament a 25 km a l'est de la ciutat
- Acemhöyük, establiment de l'edat del bronze a 18 km al nord-oest
- Les ruïnes de la romana i romana d'Orient ciutat de Nora al llogaret proper d'Helvadere
- Ihlara, un congost a 40 km amb esglésies del segle ix amb frescos
- Cementiri d'Ervah, tombes del segle xiv de Somuncu Baba i Cemaleddin'i Aksaray
- Karamanoğlu Camii, mesquita
- Minaret Eğri, seljúcida del segle xiii
- Església alta, a una roca a 3 km de la ciutat
- Campament de caravanes (Sultanhan del 1229, a 40 km, el més gran de Turquia)
Referències
- Stierlin, Henry. 1998. Turkey: From the Selçuks to the Ottomans. Nova York: Taschen, 240.
- Sultan Han Aksaray
- Yavuz, Aysil Tükel. 1997. The Concepts that Shape Anatolian Seljuq Caravanserais. In Muqarnas XIV: An Annual on the Visual Culture of the Islamic World. Gülru Necipoglu (ed). Leiden: E.J. Brill, 80-95 (download Arxivat 2006-06-13 a Wayback Machine.)
Enllaços externs
- Lloc web del govern províncial (turc)
- Lloc web de la municipalitat (turc)
- Fotos d'Aksaray Arxivat 2007-10-16 a Wayback Machine.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)