Anthoinita
![]() | |
---|---|
![]() Anthoinita (groga) en matriu de reinita, una varietat de ferberita | |
Fórmula química | AlWO₃(OH)₃ |
Epònim | Raymond Anthoine (en) ![]() ![]() |
Localitat tipus | mina Mt Misobo, Maniema, República Democràtica del Congo |
Classificació | |
Categoria | sulfats > wolframats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 7.GB.35 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 7.GB.35 ![]() |
Dana | 48.3.3.1 |
Heys | 27.4.4 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | triclínic |
Estructura cristal·lina | a = 8,196(1) Å; b = 9,187(1) Å; c = 11,316(1) Å; α = 92,82(1)°; β = 94,08(1)°; γ = 90,23(1)° |
Grup puntual | 1 - pinacoide |
Color | blanc |
Exfoliació | perfecta, en una direcció |
Duresa | 1 |
Lluïssor | mat |
Color de la ratlla | blanca |
Diafanitat | translúcida |
Densitat | 4,78 a 4,87 g/cm³ (mesurada); 4,84 g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | biaxial |
Índex de refracció | n = 1,81 a 1,82 |
Birefringència | δ = 0,000 |
Dispersió òptica | r > v |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Símbol | Atn ![]() |
Referències | [1][2] |
L'anthoinita és un mineral de la classe dels sulfats. Rep el seu nom de Raymond Anthoine (1884-1971), enginyer de mines belga que va escriure sobre la prospecció dels dipòsits al·luvials.
Característiques
L'anthoinita és un wolframat d'alumini, de fórmula química AlWO₃(OH)₃. Cristal·litza en el sistema triclínic formant cristalls d'uns pocs mil·límetres aplanats en {010}. Acostuma a trobar-se de manera pulverulenta o en masses gredoses. També se'n troba pseudomorfica després de scheelita en cristalls grans. La seva duresa a l'escala de Mohs és 1, sent un mineral molt tou.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'anthoinita pertany a «07.GB - Molibdats, wolframats i niobats amb anions addicionals i/o H₂O» juntament amb els següents minerals: lindgrenita, szenicsita, cuprotungstita, fil·lotungstita, rankachita, ferrimolibdita, mpororoïta, obradovicita-KCu, mendozavilita-NaFe, paramendozavilita i tancaïta-(Ce).
Formació i jaciments
Es troba en placers amb cassiterita i wolframita, i en filons de quars amb ferberita, la qual apareix per reemplaçar-la. Sol trobar-se associada a altres minerals com: wolframita, scheelita, quars, ferberita, mpororoïta, raspita, ferritungstita, russellita o cassiterita. Va ser descoberta a la mina Mt Misobo, a Maniema (República Democràtica del Congo). També se n'ha trobat a Kara (Austràlia), Mayo (Canadà), Kivu (República Democràtica del Congo), Wazuka-cho (Japó) i a diverses mines de Ruanda i Uganda.