Antoni Cerdà i Lloscos
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1390 ![]() Santa Margalida (Mallorca) ![]() |
Mort | 1459 ![]() Roma ![]() |
Camarlenc del Col·legi Cardenalici | |
26 gener 1456 – 26 gener 1457 ← Filippo Calandrini – Pius II → | |
Administrador apostòlic | |
6 juny 1455 – 27 febrer 1458 Diòcesi: bisbat de Giovinazzo | |
![]() | |
28 març 1449 – 12 setembre 1459 ← García Aznárez de Añón – Lluís Joan del Milà i Borja → Diòcesi: bisbat de Lleida | |
Abat de Sant Pere de Rodes | |
té el rol: abat comendatari 1449 – 1459 | |
![]() | |
16 febrer 1448 – 12 setembre 1459 ← António Martins de Chaves – Giacomo Ammannati Piccolomini → | |
Arquebisbe de Messina | |
8 juliol 1447 – 28 març 1449 ← Bartolomeo Gattola – Giacomo Porzio → Diòcesi: arquebisbat de Messina ![]() | |
Dades personals | |
Religió | Església Catòlica ![]() |
Activitat | |
Ocupació | sacerdot catòlic ![]() |
Ocupador | Universitat de Lleida ![]() |
Orde religiós | Orde Trinitari ![]() |
Proclamació cardenalícia | 16 de febrer de 1448 per Nicolau V Cardenal prevere de San Crisògon |
Participà en | |
16 agost 1458 | conclave de 1458 |
4 abril 1455 | conclave de 1455 ![]() |
Premis
| |
Lloc web | Fitxa a catholic-hierarchy.org |
Antoni Cerdà i Lloscos (Santa Margalida, ap. 1390- Roma,1459) fou un cardenal mallorquí.
Professà al convent de trinitaris de la Ciutat de Mallorca. Doctor en teologia, fou catedràtic a la Universitat de Lleida. Fou definidor general (1429) i visitador de l'orde trinitari de les Illes Britàniques i, posteriorment, també de Castella, Aragó, Catalunya i Itàlia. Va ser nomenat també procurador general dels trinitaris, teòleg consultor de Pius II i arquebisbe de Messina (1448-49). El papa Nicolau V el feu cardenal el 1448; fou traslladat després a la seu de Lleida (1449-59). A Lleida instituí la prebenda teologal, impulsà la devoció al Sant Drap, acordà fer les representacions de la passió al claustre i no al presbiteri de la catedral i esperonà les obres de reconstrucció de l'hospital de Santa Maria. Preceptor, a Nàpols, del rei Alfons el Magnànim i dels seus fills, escriví el tractat De educatione principum. Morí a Roma i fou sepultat a la basílica de Sant Pere.[1]
Una plaça de Santa Margalida du el seu nom i és fill il·lustre de Mallorca.[2]
Referències
- ↑ Cassanyes Roig, Albert. «Antoni Cerdà. En la cruïlla dels poders medievals», 2022. [Consulta: 28 febrer 2024].
- ↑ «Cerdà i Lloscos, Nicolau». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 3. Palma: Promomallorca, p. 267-268. ISBN 84-8661702-2.
Fonts
- Biografia Arxivat 2014-11-03 a Wayback Machine. a www2.fiu.edu Arxivat 2012-04-19 a Wayback Machine. (anglès)
- Konrad Eubel, Hierarchia Catholica Medii Aevi, vol. 2 Arxivat 2018-10-04 a Wayback Machine., pp. 10, 30, 32, 62, 167, 169-170, 190 (llatí)
- Lorenzo Cardella, Memorie storiche de' cardinali della Santa Romana Chiesa, Roma 1793, vol. III, p. 108
Precedit per: Pietro III 1446 - 1447 | ![]() Arquebisbe de Messina 8 de gener de 1448 – 28 de març de 1449 | Succeït per: Giacomo Porcio |
Precedit per: García Aznárez de Añon | ![]() Arquebisbe de Lleida A títol personal 28 de març de 1449 - 12 de setembre de 1459 | Succeït per: Luis Juan de Milá |
Precedit per: Antão Martins de Chaves | ![]() Cardenal prevere de San Crisògon 16 de febrer de 1448 - 12 de setembre de 1459 | Succeït per: Giacomo Ammannati Piccolomini |
Precedit per: Filippo Calandrini | ![]() Camarlenc del Sacre Col·legi Cardenalici 1456 | Succeït per: Enea Silvio Piccolomini |