Banda Shivwits de Paiutes
![]() | |
Extensió | 0,97 km² |
---|---|
Població | 300 habitants (cens de 2012) |
Tribu titular | Tribu d'Indis Paiute de Utah |
Creació | 1891 (1980) |
Estat | ![]() |
Cap tribal | Jetta Wood |
Pàgina web | Shivwits Band |
La Banda Shivwits de Paiutes és una banda de la tribu d'Indis Paiute de Utah, una tribu reconeguda federalment de paiutes del sud situats al sud-oest de Utah.
Història
Els paiute Shivwits s'establiren a Utah als voltants del 1100. Caçaven conills, cérvols i muflons i recollien llavors, arrels, tubercles, fruites i fruits secs, especialment pinyes pinyoneres. Conreaven al llarg del riu Santa Clara i del riu Virgin blat de moro, carbasses, melons, gira-sols, i després del contacte europeu, blat d'hivern.[1]
L'expedició Domínguez-Escalante de 1776 va ser probablement el primer contacte dels Shivwits 'amb els europeus. El comerciant de pells Jedediah Smith creà una ruta a Califòrnia travessant directament el territori Paiute. El segle xix va portar paranyers no indígenes, comerciants i colons a la zona. La recent introducció de bestiar va tenir un efecte negatiu sobre la delicada ecologia de la zona. Els utes i navajos sovint raptaven dones i nenes paiute i les venien als americans europeus com a esclaves. Els mormons s'assentaren permanentment a les terres paiute pel 1850, posant fi a l'estil de vida tradicional dels shivwits.[1]
Llur reserva fou creada en 1891 amb només 100 acres (0,40 km²). Com que no van rebre els drets d'aigua es van veure obligats a abandonar la seva activitat agrària.[2] Aquell any la reserva tenia una població de 194 habitants. Hi havia 154 shivwits en 1906.[3] La banda Shivwits dels Paiute de Utah va rebre el primer reconeixement federal el 3 de març de 1891 com a "Shebit tribe of Indians in Washington County, Utah."[1]
Juntament amb altres tribus paiute de Utah, la relació dels shivwits amb el govern federal fou terminada cap al 1950.[4] A diferència d'altres grups paiute els Shivwits conservaren la propietat de llurs terres després de la terminació i les arrendaren als ramaders en comptes de vendre-la directament.
Nom
Shivwits o Shivwitz prové de la paraula paiute del sud sipicimi. La paraula podria estar basada en el prefix sibi-, que vol dir "est" o si-vints', que vol dir "gent que viu a l'est." També es pronuncia Shi'-vwits, She-bits, Sübü'ts, i Sebit. L'Altiplà Shivwits a Arizona rep el nom per la tribu.[5]
Història recent
Els Shivwits van recuperar el reconeixement federal gràcies a una llei signada pel president Jimmy Carter el 3 d'abril de 1980.[1][4] La reserva és més gran que l'original, cobrint una àrea de 240 acres.
En 2003 els shivwits van rebre drets d'aigua anuals sobre 4.000 acres de terra, el que permet a la tribu crear nous projectes de desenvolupament econòmic.[2]
Avui
La tribu té la seu a Ivins, al comtat de Washington (Utah). El seu portaveu és Jetta Wood.[1]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 "Shivwits Band of Paiutes." Paiute Indian Tribe of Utah. 2009 (retrieved 7 Dec 2009)
- ↑ 2,0 2,1 "U.S. accord gives water to Shivwits." Deseret News. 20 Nov 2003 (retrieved 31 Oct 2012)
- ↑ "Paiute Indian Tribe History." Access Genealogy. (retrieved 7 Dec 2009)
- ↑ 4,0 4,1 Pritzker, 231
- ↑ d'Azevedo, 396
Bibliografia
- d'Azevedo, Warren L., Volume Editor. Handbook of North American Indians, Volume 11: Great Basin. Washington, D.C.: Smithsonian Institution, 1986. ISBN 978-0-16-004581-3.
- Pritzker, Barry M. A Native American Encyclopedia: History, Culture, and Peoples. Oxford: Oxford University Press, 2000. ISBN 978-0-19-513877-1.