Cècrops II
Tipus | personatge mitològic grec ![]() |
---|---|
Dades | |
Gènere | masculí ![]() |
Títol | Rei d'Atenes ![]() |
Família | |
Cònjuge | Metiadusa (en) ![]() ![]() |
Mare | Praxítea ![]() |
Pare | Erecteu ![]() |
Fills | Pandíon ![]() |
Germans | Creüsa ![]() |
Altres | |
Càrrec | Rei d'Atenes ![]() |
Cècrops (en grec antic Κέκροψ, "Kékrops") va ser el setè rei llegendari o semi-llegendari d'Atenes. En el seu regnat va tenir lloc la gesta de Perseu que va matar Medusa i va alliberar Andròmeda.[1]
Cècrops era fill de Pandíon, rei d'Atenes i possiblement de Zeuxipe, i per tant germà d'Erecteu, Butes, Procne i Filomela.[2] En algunes tradicions, els seus pares eren Erecteu i la nàiade Praxítea i, per tant, era germà de Pandoros, Mecíon, Procris, Creüsa, Ctònia i Oritia.[3]
Cècrops es va casar amb Metiadusa, amb qui va tenir un fill, Pandíon, que el va succeir.[4][5]
Mitologia
Quan Posidó va destruir Erecteu i la seva casa durant la guerra entre Atenes i Eleusis, els seus quatre fills es van disputar el tron. Van elegir un àrbitre, Xutos, que era cunyat seu i va elegir com a rei a Cècrops, que era el fill gran. Els altres fills el van expulsar d'Atenes i va marxar a Acaia.[6][7]
Referències
- ↑ Eusebi de Cesarea. Cronografia, 66
- ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, IX, 33,1
- ↑ Jeroni d'Estridó. Chronicon, B1347
- ↑ Pseudo-Apol·lodor. Βιβλιοθήκη Bibliotheca, III, 15,1
- ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, I, 5,3
- ↑ Pseudo-Apol·lodor. Βιβλιοθήκη Bibliotheca, III, 15,5
- ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, VII, 1.2