Cartografia de la Lluna
Per a la cartografia de la Lluna, la Unió Astronòmica Internacional ha dividit convencionalment la superfície de la Lluna segons dos reticulats. El primer, adequat per a una representació a escala 1: 2.500.000, està definit per 30 quadrangles. El segon, adequat per a una escala 1: 1.000.000, està definit per 144 quadrangles.[1]
Als quadrangles del primer reticulat se li ha assignat un codi de tipus LQ-n (acrònim de Lunar Quadrangle) i als del segon reticulat amb un codi de tipus LAC-n (acrònim de Lunar Astronautical Chart). En ambdós casos, n és el seqüencial assignat al quadrangle dins de la referència de reticulat.
Entre els reticulats, els quadrangles circumpolars són de forma circular. La numeració dels quadrangles que es porta a terme de nord a sud i d'oest a est.
Reticulat LQ
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/Lunar_quadrangle_layout.jpg/440px-Lunar_quadrangle_layout.jpg)
Les mides dels quadrangles difereixen en el nombre de graus de longitud i latitud coberts. Per a cada un dels hemisferis nord i sud s'han definit tres bandes de quadrangles.
- La primera banda s'estén entre 0° i 30° N/S (respectivament per a cada hemisferi) i es divideix en vuit quadrangles de longitud 45° cadascun (lq8 - lq15 / lq16 - lq23)
- La segona banda s'estén entre 30° N/S i 65° N/S i es divideix en sis quadrangles de 60° de longitud cadascun (lq2 - lq7 / lq24 - lq29). Per aquestes dues bandes s'adopta el meridià 180° E com a meridià convencional per a l'inici de la subdivisió en quadrangles, és a dir, el meridià central de la cara oculta de la Lluna.
- La tercera banda, que s'estén més enllà de 65° N/S, es compon de l'única malla circumpolar (lq1 / lq30).
Nom | Codi | Latitud | Longitud[2] |
---|---|---|---|
LQ01 | 65° - 90° N | (-180)° - 180° E | |
LQ02 | 30° - 65° N | (-180)° - (-120)° E | |
LQ03 | (-120)° - (-60)° E | ||
LQ04 | (-60)° - 0° E | ||
LQ05 | 0° - 60° E | ||
LQ06 | 60° - 120° E | ||
LQ07 | 120° - 180° E | ||
LQ08 | 0° - 30° N | (-180)° - (-135)° E | |
LQ09 | (-135)° - (-90)° E | ||
Marius[3] | LQ10 | (-90)° - (-45)° E | |
Copernicus[3] | LQ11 | (-45)° - 0° E | |
LQ12 | 0° - 45° E | ||
LQ13 | 45° - 90° E | ||
LQ14 | 90° - 135° E | ||
LQ15 | 135° - 180° E | ||
LQ16 | 30° - 0° S | (-180)° - (-135)° E | |
LQ17 | (-135)° - (-90)° E | ||
LQ18 | (-90)° - (-45)° E | ||
LQ19 | (-45)° - 0° E | ||
LQ20 | 0° - 45° E | ||
LQ21 | 45° - 90° E | ||
LQ22 | 90° - 135° E | ||
LQ23 | 135° - 180° E | ||
LQ24 | 65° - 30° S | (-180)° - (-120)° E | |
LQ25 | (-120)° - (-60)° E | ||
LQ26 | (-60)° - 0° E | ||
LQ27 | 0° - 60° E | ||
LQ28 | 60° - 120° E | ||
LQ29 | 120° - 180° E | ||
LQ30 | 90° - 65° S | (-180)° - 180° E |
Reticulat LAC
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/Lunar_quadrangle_layout_for_1_to_1000000_scale.png/440px-Lunar_quadrangle_layout_for_1_to_1000000_scale.png)
Tots els quadrangles mesuren 16° de latitud, excepte els dos circumpolars que mesuren 10º. Les dimensions dels quadrangles es diferencien en el nombre de graus de longitud coberts. Per a cada un dels hemisferis nord i sud s'han definit sis bandes de quadrangles:
- La primera i segona banda, que s'estenen respectivament entre 0° i 16° N/S i entre 16° N/S i 32° N/S, es divideixen en divuit quadrangles de 20° de longitud cadascun.
- La tercera banda s'estén entre 32° N/S i 48° N/S, i està dividida en quinze quadrangles de 24° de longitud cadascun.
- La quarta banda s'estén entre 48° N/S i 64° N/S, i està dividida en dotze quadrangles de 30° de longitud cadascun.
- La cinquena banda s'estén entre 64° N/S i 80° N/S, i està dividida en vuit quadrangles de 45° longitud cadascun.
- La sisena banda, que s'estén més enllà de 80 ° N/S, es compon d'una única malla circumpolar.
El meridià convencional per a l'inici de la subdivisió en quadrangles de cada banda és el -90° E, a excepció de la tercera banda que utilitza el meridià -86° E. Aquesta elecció fa que el meridià 10° E sigui l'únic que s'utilitza en totes les bandes per a separar dos quadrangles.
44 quadrangles han rebut una designació d'acord amb una característica de superfície particular present en el mateix quadrangles.[4]
Referències
Vegeu també
- Cartografia de Mercuri
- Cartografia de Venus
- Cartografia de Mart
- Coordenades selenogràfiques
- Història de l'observació lunar
- Quadrangle