Chertan
![]() | |
---|---|
Tipus | estrella peculiar, estrella amb alt moviment propi, font propera a infrarrojos i font d'emissió de raigs UV ![]() |
Tipus espectral (estel) | A2IV[1] ![]() |
Constel·lació | Lleó ![]() |
Època | J2000.0 ![]() |
Característiques físiques i astromètriques | |
Distància de la Terra | 49,2223 pc [2] ![]() |
Radi | 4,02 R☉ ![]() |
Magnitud aparent (V) | 3,35 (banda V)[3] ![]() |
Massa | 2,5 M☉ ![]() |
Temperatura efectiva | 8.750 K[4] ![]() |
Paral·laxi | 20,316 mas[2] ![]() |
Moviment propi (declinació) | −78,675 mas/a [2] ![]() |
Moviment propi (ascensió recta) | −60,538 mas/a [2] ![]() |
Velocitat de rotació estel·lar | 23 km/s[5] ![]() |
Velocitat radial | 7,536 km/s[6] ![]() |
Gravetat superficial equatorial | 2.500 cm/s²[7] ![]() |
Ascensió recta (α) | 11h 14m 14.4057s[2] ![]() |
Declinació (δ) | 15° 25' 46.4559''[2] ![]() |
Metal·licitat | 0[7] ![]() |
Lluminositat | 141 lluminositats solars ![]() |
Edat estimada | 550 milions d'anys ![]() |
Catàlegs astronòmics | |
GSC 01437-02847 (GSC) HD 97633 (Henry Draper Catalogue) HIP 54879 (Catàleg Hipparcos) HR 4359 (Catàleg d'Estrelles Brillants) 2MASS J11141442+1525466 (2MASS) SAO 99512 (Catàleg SAO) θ Leo (nomenclatura de Bayer) BD+16 2234 (Bonner Durchmusterung) FK5 423 (FK5) GC 15441 (Catàleg General de Boss) GCRV 6894 (General Catalogue of Stellar Radial Velocities) HIC 54879 (Hipparcos Input Catalogue) JP11 2040 (JP11) N30 2638 (Catalog of 5,268 Standard Stars Based on the Normal System N30) NSV 5144 (New Catalogue of Suspected Variable Stars) PLX 2615 (Catàleg General de Paral·laxis Estel·lars Trigonomètriques) PLX 2615.00 (Catàleg General de Paral·laxis Estel·lars Trigonomètriques) PMC 90-93 305 (Tokyo Photoelectric Meridian Circle Catalog) PPM 128087 (Catàleg d'estrelles PPM) ROT 1672 (Catàleg de velocitats rotacionals dels estels) SRS 30423 (Southern Reference Star Catalog) TD1 15476 (Catàleg de Fluxes Estel·lars Ultraviolats TD1) TYC 1437-2847-1 (Catàleg Tycho) UBV 10244 (UBV) uvby98 100097633 (Catàleg fotoelètric fotomètric uvbyβ) WEB 9905 (Vitesses radiales. Catalogue WEB: Wilson Evans Batten. Radial velocities: The Wilson-Evans-Batten catalogue) 70 Leo (nomenclatura de Flamsteed) Gaia DR3 3970052886914547712 (Gaia DR3) TIC 77172923 (TESS Input Catalog) AG+15 1219 (AGK3U) UBV M 16907 (UBV) Renson 28150 (General catalogue of AP and AM stars) Gaia DR2 3970052886914307200 (Gaia Data Release 2) ![]() |
Chertan (Theta del Lleó / θ Leonis) és el sisè estel més brillant de la constel·lació del Lleó, amb magnitud aparent +3,33.[8] Ocupa el lloc 243 entre els estels més brillants del cel nocturn.[9]
Noms
Situada en la part de darrere del lleó, Chertan també rep els noms de Chort i Coxa. Els noms Chertan i Chort procedeixen de l'àrab: Chertan de la paraula al-kharātān, «dues petites costelles», referint-se originàriament tant a Duhr (δ Leonis) com a l'estel que ens ocupa; i Chort, de la paraula al-kharāt o al-khurt, «petita costella». Per la seva banda, Coxa significa «maluc» en llatí. A la Xina era coneguda com a Tsze Seang, el segon ministre de l'estat.[10]
Característiques
Chertan és una estrella blanca de la seqüència principal de tipus espectral A2IV, similar a altres estels més familiars com a Sírius, Vega o Fomalhaut. A 165 anys llum de distància, ens sembla menys brillant que aquestes últimes en estar més allunyada. Té una temperatura de 9.250 K[11] i una lluminositat equivalent a 120 sols. El seu radi és 4,3 vegades més gran que el radi solar. Encara que la seva velocitat de rotació —23 km/s— és molt major que la del Sol, gira molt més lentament que altres estels de la seva classe, i el seu període de rotació és inferior a nou dies.[12] El telescopi espacial Spitzer ha detectat excés en l'infraroig a 24 μm i a 70 μm, probablement originat en un disc circumestel·lar de pols al voltant de l'estel.[13]
Amb una edat aproximada de 450 milions d'anys, hom pensa que Chertan està entrant en la fase d'estrella subgegant. Té una metal·licitat —abundància relativa d'elements més pesants que l'heli— un 45% menor que la del Sol ([Fe/H] = -0,25).[14] A més, és un exemple d'estel amb línies metàl·liques amb continguts d'elements químics molt diferents als solars. Així, és més pobre en elements lleugers com a calci i escandi, però més rica en elements pesants com ara ferro, bari i estronci.[12]
Referències
- ↑ «The early A type stars: refined MK classification, confrontation with Stromgren photometry, and the effects of rotation». The Astrophysical Journal Supplement Series, desembre 1987, pàg. 581. DOI: 10.1086/191237.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
- ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
- ↑ «Project VeSElkA: analysis of Balmer line profiles of slowly rotating chemically peculiar stars». Astronomical Journal, 1, juliol 2015. DOI: 10.1088/0004-6256/150/1/2.
- ↑ «Rotational velocities of A-type stars. III. Velocity distributions» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, febrer 2007, pàg. 671–682. DOI: 10.1051/0004-6361:20065224.
- ↑ Caroline Soubiran «Gaia Data Release 2. The catalogue of radial velocity standard stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, agost 2018. DOI: 10.1051/0004-6361/201832795.
- ↑ 7,0 7,1 Marwan Gebran «A new method for the inversion of atmospheric parameters of A/Am stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, maig 2016. DOI: 10.1051/0004-6361/201528052.
- ↑ «Theta Leonis» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 31 maig 2021].
- ↑ «The 500 Brightest Stars in the Sky (Ashland Astronomy Studio)». Arxivat de l'original el 30 de desembre de 2012. [Consulta: 10 novembre 2012].
- ↑ «Leo». A: Courier Dover Publications. Star Names — Their Lore and Meaning (en anglès), 1889, p. 563. ISBN 0-486-21079-0.
- ↑ Netopil, M.; Paunzen, E.; Maitzen, H. M.; North, P.; Hubrig, S. «Chemically peculiar stars and their temperature calibration». Astronomy and Astrophysics, 491, 2, 2008. pp. 545-554.
- ↑ 12,0 12,1 «Chertan» (en anglès). Stars. Jim Kaler. [Consulta: 31 maig 2021].
- ↑ Su, K. Y. L.; Rieke, G. H.; Stansberry, J. A.; Bryden, G.; Stapelfeldt, K. R.; Trilling, D. E.; Muzerolle, J.; Beichman, C. A.; Moro-Martin, A.; Hines, D. C.; Werner, M. W. «Debris Disk Evolution around A Stars». The Astrophysical Journal, 653, 1, 2006. pp. 675-689.
- ↑ Wu, Yue; Singh, H. P.; Prugniel, P.; Gupta, R.; Koleva, M. «Coudé-feed stellar spectral library - atmospheric parameters». Astronomy and Astrophysics, 525, 2011. A71.