Esteban de Bilbao Eguía
![]() ![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Biografia | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Naixement | 11 gener 1879 ![]() Bilbao (Biscaia) ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Mort | 23 setembre 1970 ![]() Durango (Biscaia) ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Sepultura | Durango ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
9 d'agost de 1939 – 16 de març de 1943 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
16 de març de 1943 – 29 de setembre de 1965 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
10 de maig de 1916 – 2 de maig de 1919 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Ignacio González de Careaga y Urquijo → | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Circumscripció | Tolosa | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
18 de gener de 1921 – 6 d'abril de 1923 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
← José María Gastón y Pujadas Manuel Gómez Acebo y Modet → | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Circumscripció | Estella | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
12 de setembre de 1927 – 15 de febrer de 1930 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
25 de novembre de 1933 – 7 de gener de 1936 | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Circumscripció | Navarra | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Dades personals | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Religió | Catolicisme ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Formació | Universitat Central - Candidat en Dret (–1904) Universitat de Salamanca - llicenciatura en Dret (–1901) Universitat de Salamanca - llicenciatura en filosofia i lletres (–1896) Universitat de Deusto ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Activitat | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Lloc de treball | Madrid ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Ocupació | polític, advocat ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Partit | Carlí ![]() FET de las JONS ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Membre de | Reial Acadèmia de Ciències Morals i Polítiques Reial Acadèmia de Jurisprudència i Legislació Comissió General de Codificació ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Família | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Cònjuge | María Uribasterra ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Premis | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Llista
|
Esteban de Bilbao Eguía (Bilbao, 11 de gener de 1879 - Durango, 23 de setembre de 1970) va ser un polític basc d'ideologia carlina i posteriorment franquista que va ocupar diversos càrrecs de rellevància política des de 1904 fins a 1965 en els partits de l'ala més conservadora d'Espanya entre els quals destaca la seva labor com a diputat, senador, president de la Diputació de Biscaia i ministre de Justícia.
Joventut
Va estudiar dret i filosofia i lletres en la Universitat de Deusto. Militant carlí des de jove, i ja el 1904, amb 25 anys, fou elegit regidor a l'ajuntament de Bilbao, però va ser suspès del càrrec per ordre governamental per no admetre a un pastor protestant en un acte oficial. El 1916 fou escollit per Tolosa (Guipúscoa) diputat a Corts (en 1907 ho havia intentat per Vitòria). Dintre del carlisme era d'orientació jaumista (partidari de Jaume de Borbó i de Borbó-Parma) quan es va dividir el carlisme el 1919.
Va participar en la clausura del Congrés d'Estudis Bascos de 1918. El 1919 fou escollit senador per Biscaia i el 1921 diputat per Estella. Entre 1922 i 1926 fou representant de la Secció d'Estudis Socials en la Societat d'Estudis Bascos.
Dictadura de Primo de Rivera
Va col·laborar amb la dictadura de Primo de Rivera, com a president de la Diputació de Biscaia des de 1926 a 1930 i membre de l'Assemblea Nacional Consultiva. Això va provocar la seva expulsió dels jaumistes tant per la seva col·laboració amb la dictadura com pel reconeixement d'Alfons XIII.
Segona República
Durant la Segona República Espanyola va ser cap de la Comunió Tradicionalista, enemic de la República i implicat en l'intent de cop d'Estat de José Sanjurjo a l'agost de 1932 i en les conspiracions següents. Fou elegit diputat per Navarra a les eleccions generals espanyoles de 1933 pel Bloc de Dretes, però el govern de la República el va confinar a Lugo per les seves conspiracions.
Franquisme
A l'inici de la Guerra Civil espanyola es trobava a Bilbao, capturat, va ser reclòs al vaixell Altuna Mendi. El 25 de setembre va ser canviat, a través de la Creu Roja per Ernesto Ercoreca Régil, passant a zona de control del bàndol nacional, integrant-se en la junta política de la FET y de las JONS. El 9 d'agost de 1939, finalitzada la guerra va ser nomenat ministre de Justícia. Des de 1943 fins a 1965 va ser president de les Corts, i del Consell del Regne de 1948 a 1965. Va pertànyer al Consell Nacional del Movimiento Nacional Va ser col·laborador en premsa a "Diario de Navarra","El Fuerista","El Diario Vasco","El Pueblo Vasco","El Correo Español","La Gaceta del Norte","El Pensamiento Navarro" i "El Día".
Fou partidari del pretendent Carles VIII, qui durant la postguerra liderà una facció del carlisme col·laboracionista amb el règim i enfrontada al sector falcondista.[2]
Obres
- Discursos varios, Madrid, 1940
- Aparisi y Guijarro, San Sebastián, 1941
- La idea del orden como fundamento d'una filosofía política, singularmente del pensamiento de Vázquez Mella, Madrid, 1945
- Jaime Balmes y el pensamiento filosófico actual, Barcelona, 1949
- La idea de la justicia y singularmente de la justicia social, Madrid, 1949.
Referències
- ↑ Governs d'Espanya 1931-2008
- ↑ «Partidaris de Carlos VIII, el candidat de Franco». L'Esparver [Sallent], 193, abril-juny 2014, pàg. 33. Arxivat de l'original el 2017-12-01 [Consulta: 27 novembre 2017]. Arxivat 2017-12-01 a Wayback Machine.
Enllaços externs
- Esteban de Bilbao a l'Enciclopèdia Auñamendi
Càrrecs públics | ||
---|---|---|
Precedit per: Tomás Domínguez Arévalo | Ministre de Justícia![]() 1939- 1943 | Succeït per: Eduard Aunós Pérez |
Precedit per: Diego Martínez Barrio Com a President del Congrés dels Diputats (Òrgan dissolt de facto el 1939) | President de les Corts![]() 1943- 1965 | Succeït per: Antonio Iturmendi Bañales |
Premis i fites | ||
Precedit per: Manuel García Morente | ![]() Medalla 9 1943-1970 | Succeït per: Antonio Truyol y Serra |
Precedit per: Felipe Clemente de Diego Gutiérrez | ![]() Reial Acadèmia de Jurisprudència i Legislació 1946-1963 | Succeït per: José Castán Tobeñas |