Giuseppettita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | (Na,K,Ca)₇₋₈(Al₆Si₆O₂₄)(SO₄,Cl)₁₋₂ |
Epònim | Giuseppe Giuseppetti (en) ![]() ![]() |
Localitat tipus | Vall de Biachella, Sacrofano, Ciutat metropolitana de Roma Capital, Laci, Itàlia |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.FB.05 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.FB.05 ![]() |
Dana | 76.2.5.7 |
Heys | 17.10.14 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | hexagonal |
Estructura cristal·lina | a = 12,85 Å; c = 42,22 Å; |
Grup espacial | grup espacial 159 ![]() |
Color | porpra clar |
Exfoliació | no observada |
Duresa | 6 a 7 |
Color de la ratlla | blanc |
Propietats òptiques | uniaxial (+) |
Índex de refracció | nω = 1,491 nε = 1,507 |
Birefringència | δ = 0,016 |
Impureses comunes | Fe |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1979-064 |
Any d'aprovació | 1979 |
Símbol | Giu ![]() |
Referències | [1] |
La giuseppettita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup de la cancrinita.
Característiques
La giuseppettita és un silicat de fórmula química (Na,K,Ca)₇₋₈(Al₆Si₆O₂₄)(SO₄,Cl)₁₋₂. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1979. Cristal·litza en el sistema hexagonal. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 6 i 7.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la giuseppettita pertany a «09.FB - Tectosilicats sense H₂O zeolítica amb anions addicionals» juntament amb els següents minerals: afghanita, bystrita, cancrinita, cancrisilita, davyna, franzinita, hidroxicancrinita, liottita, microsommita, pitiglianoïta, quadridavyna, sacrofanita, tounkita, vishnevita, marinellita, farneseïta, alloriïta, fantappieïta, cianoxalita, balliranoïta, carbobystrita, depmeierita, kircherita, bicchulita, danalita, genthelvita, haüyna, helvina, kamaishilita, lazurita, noseana, sodalita, tsaregorodtsevita, tugtupita, marialita, meionita i silvialita.
Formació i jaciments
Va ser descoberta a la Vall de Biachella, a la caldera de Sacrofano, dins la Ciutat metropolitana de Roma Capital (Laci, Itàlia). També ha estat descrita a Avairon (Occitània, França) i a Flekkeren (Telemark, Noruega). Aquests tres indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ «Giuseppettite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 15 febrer 2020].