Glagolevita
![]() | |
---|---|
Fórmula química | Na(Mg,Al)₆(AlSi₃O₁₀)(OH,O)₈ |
Localitat tipus | Mina de flogopita de Kovdor, Massís de Kovdor, óblast de Múrmansk, Rússia |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.EC.55 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.EC.55 ![]() |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | triclínic |
Estructura cristal·lina | a = 5,358 Å; b = 9,281 Å; c = 14,574 Å; α = 90°; β = 97,08°; γ = 90° |
Grup puntual | 1 - pedial |
Grup espacial | p1 |
Color | incolor |
Lluïssor | vítria |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA2001-064 |
Any d'aprovació | 2001 |
Símbol | Ggl ![]() |
Referències | [1] |
La glagolevita és un mineral de la classe dels silicats, que pertany al grup de la clorita. Rep el nom en honor d'Alexander Andreevich Glagolev (Александра Андреевича Глаголева) (1927-1993), mineralogista i petrògraf rus, conegut pel seu treball sobre les roques ultramàfiques alcalines i carbonatites com les de Kovdor, a Rússia.
Característiques
La glagolevita és un silicat de fórmula química Na(Mg,Al)₆(AlSi₃O₁₀)(OH,O)₈. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2001. Cristal·litza en el sistema triclínic.
Segons la classificació de Nickel-Strunz pertany a «09.EC - Fil·losilicats amb plans de mica, compostos per xarxes tetraèdriques i octaèdriques» juntament amb els següents minerals: minnesotaïta, talc, wil·lemseïta, ferripirofil·lita, pirofil·lita, boromoscovita, celadonita, txernikhita, montdorita, moscovita, nanpingita, paragonita, roscoelita, tobelita, aluminoceladonita, cromofil·lita, ferroaluminoceladonita, ferroceladonita, cromoceladonita, tainiolita, ganterita, annita, efesita, hendricksita, masutomilita, norrishita, flogopita, polilitionita, preiswerkita, siderofil·lita, tetraferriflogopita, fluorotetraferriflogopita, wonesita, eastonita, tetraferriannita, trilitionita, fluorannita, xirokxinita, shirozulita, sokolovaïta, aspidolita, fluoroflogopita, suhailita, yangzhumingita, orlovita, oxiflogopita, brammal·lita, margarita, anandita, bityita, clintonita, kinoshitalita, ferrokinoshitalita, oxikinoshitalita, fluorokinoshitalita, beidel·lita, kurumsakita, montmoril·lonita, nontronita, volkonskoïta, yakhontovita, hectorita, saponita, sauconita, spadaïta, stevensita, swinefordita, zincsilita, ferrosaponita, vermiculita, baileyclor, chamosita, clinoclor, cookeïta, franklinfurnaceïta, gonyerita, nimita, ortochamosita, pennantita, sudoïta, donbassita, borocookeïta, aliettita, corrensita, dozyïta, hidrobiotita, karpinskita, kulkeïta, lunijianlaïta, rectorita, saliotita, tosudita, brinrobertsita, macaulayita, burckhardtita, ferrisurita, surita, niksergievita i kegelita.
Formació i jaciments
Va ser descoberta a la mina de flogopita de Kovdor, al massís de Kovdor, dins l'óblast de Múrmansk (Rússia). També ha estat descrita al massís de Nizhnetagilskii, a l'óblast de Sverdlovsk (Rússia), i al districte de Chengalpattu, a l'Índia. Aquests tres indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.
Referències
- ↑ «Glagolevite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 1r febrer 2020].