Jean de Reszke
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | (pl) Jan Mieczysław Reszke ![]() 14 gener 1850 ![]() Varsòvia (Polònia) ![]() |
Mort | 3 abril 1925 ![]() Niça (França) ![]() |
Sepultura | Cementiri de Montparnasse ![]() |
Activitat | |
Ocupació | cantant d'òpera, pianista ![]() |
Activitat | 1874 ![]() |
Gènere | Òpera ![]() |
Professors | Antonio Cotogni, Francesco Ciaffei (en) ![]() ![]() |
Alumnes | Maggie Teyte, Claire Croiza, Lucille Marcel, Bidú Sayão i Abbey Conley Rice (en) ![]() ![]() |
Veu | Tenor i baríton ![]() |
Instrument | Piano i veu ![]() |
Família | |
Cònjuge | Marie de Reszke ![]() |
Germans | Eduard de Reszke Josephine de Reszke ![]() |
![]() ![]() ![]() ![]() |
Jean de Reszke (Varsòvia, 14 de gener de 1850 - Niça, 3 d'abril de 1925) fou un tenor polonès, i germà dels també cantants Eduard i Josephine.
Biografia
Jan Mieczysław Reszke va néixer en unes circumstàncies còmodes a Varsòvia, Polònia del Congrés, l'any 1850.[a] Els seus dos pares eren polonesos; el seu pare, Jan Reszke[1] era un funcionari estatal i un controlador del ferrocarril i la seva mare una cantant amateur capaç, la seva casa era un centre musical reconegut.[2][3][4]
La seva mare, Emilia Ufniarska, va ser la primera, que li va ensenyar a cantar. Era una soprano que havia estudiat amb Manuel García i Pauline Viardot, la seva filla. Va cantar amb els seus germans Josephine de Reszke i Édouard de Reszke en una vetllada el 1869[5] i va cantar solos de soprano quan era nen a la catedral de Varsòvia.[2][6] Édouard, un baix, va debutar a Aida a París l'abril de 1876.[7]
Reszke va estudiar dret a la universitat de la ciutat, però després d'uns anys va abandonar la seva formació legal per estudiar cant.[7][4] Inicialment, es va formar com a baríton amb Francesco Ciaffei al Conservatori de Varsòvia, seguit de lliçons amb Antonio Cotogni a Itàlia.[8][9]
Començà la seva carrera teatral a Venècia, italianitzant el seu cognom en la forma de Reschi. Cantà a Londres com a baríton el 1874, el 1876 ingressà en el teatre Italià, de París, i després va fer diverses gires. Reingressà al Teatre Italià, de París el 1883 i l'any següent creà el rol de Jean (tenor) en l'estrena de Hérodiade, de Massenet. Fou contractat per l'Òpera, on va romandre fins al 1889, en què tornà a marxar per a nombroses gires a l'estranger (Londres, Nova York, Varsòvia, Sant Petersburg, etc.).
Es retirà del teatre a París, on fou professor de cant fins a la seva mort. tenint entre altres alumnes a Maggie Teyte, l'estatunidenca Minnie Saltzmann-Stevens[10] i, la polonesa Adela Wilgocka.[11]
Notes
- ↑ El seu padrí era Wladyslaw Unifiaska, tinent de l'artilleria de les tropes del tsar de Rússia.[1]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 Leiser, 1934, p. 15.
- ↑ 2,0 2,1 «Jean de Reszke, Great Tenor Dies» (en anglès). The New York Times, 04-04-1925.
- ↑ Aquest article incorpora text d'una publicació actualment en domini públic: Chisholm, Hugh, ed. (1911). Encyclopædia Britannica (11a ed.). Cambridge University Press.
- ↑ 4,0 4,1 «Jean de Reszke, Noted Tenor, Dies at 75 in Nice». Times Union, 04-04-1925, p. 2.
- ↑ Potter, John. «Jean de Reszke». A: Tenor: History of a Voice (en anglès). Yale University Press, 2009-06-02. ISBN 978-0-300-16002-4.
- ↑ Aquest article incorpora text d'una publicació actualment en domini públic: Chisholm, Hugh, ed. (1911). Encyclopædia Britannica (11a ed.). Cambridge University Press.
- ↑ 7,0 7,1 Aquest article incorpora text d'una publicació actualment en domini públic: Chisholm, Hugh, ed. (1911). Encyclopædia Britannica (11a ed.). Cambridge University Press.
- ↑ «Jean de Reszke». A: The Lincoln Library of Essential Information (en anglès). Frontier, 1924, p. 1958.
- ↑ Klein, 1925, p. 405.
- ↑ Enciclopèdia Espasa Apèndix núm. 9, pàg. 792 (ISBN 84-239-4579-0)
- ↑ Enciclopèdia Teatru Polskiego - Adela Wilgocka (Comte)
Bibliografia
- Leiser, Clara. Jean de Reszke and the Great Days of Opera. Minton, Balch & Company, 1934.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Enciclopèdia Espasa Volum núm. 50, pàg. 1367 (ISBN 84-239-4550-2)