Jules Bastien-Lepage
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1r novembre 1848 ![]() Damvillers (França) ![]() |
Mort | 10 desembre 1884 ![]() 17è districte de París (França) ![]() |
Causa de mort | càncer ![]() |
Formació | École Nationale Supérieure des Beaux-Arts ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Pintura ![]() |
Ocupació | pintor, gravador, artista visual ![]() |
Gènere | Retrat ![]() |
Moviment | Patatera ![]() |
Professors | Alexandre Cabanel ![]() |
Alumnes | Agnes Lunn ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Família | |
Germans | Emile Bastien-Lepage ![]() |
Premis
|
Jules Bastien-Lepage (Damvillers, 1 de novembre de 1848 - París, 10 de desembre de 1884) va ser un pintor naturalista francès.
Jules Bastien-Lepage va tenir com a primer professor al seu pare, que també era pintor. El 1867 es traslladà a París on va ser admès a l'École des Beaux-arts, va tenir com a mestre a Cabanel.[1] Va exposar en els Salons de 1870 1872. El 1874, el seu Retrat del meu avi va tenir gran èxit de crítica al Salon de Paris i va obtenir una medalla.
Va ser combatent a la Guerra Franco-Prussiana on va resultar ferit.
Prix de Rome
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6e/%C2%A7%C2%A7Bernhardt%2C_Sarah_%281844-1923%29_par_Jules_Bastien-Lepage_%281848-1884%29_-_1879.jpg/220px-%C2%A7%C2%A7Bernhardt%2C_Sarah_%281844-1923%29_par_Jules_Bastien-Lepage_%281848-1884%29_-_1879.jpg)
L'any 1875 va obtenir el segon premi del Prix de Rome amb Els àngels apareixent als pastors.[Note 1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Jules_Bastien-Lepage_001.jpg/220px-Jules_Bastien-Lepage_001.jpg)
Thenceforth Bastien-Lepage va obtenir la Légion d'honneur pel seu retrat de Sarah Bernhardt (1879).
Mort i llegat
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ac/Jules_Bastien-Lepage_1884.jpg/220px-Jules_Bastien-Lepage_1884.jpg)
Entre 1880 i 1883 viatjà per Itàlia. Tenia una llarga malaltia i intentà restablir-se a Alger. Morí a París el 1884, quan planejava fer temes rurals.
Una estàtua de Bastien-Lepage feta per Rodin va ser erigida a Damvillers.[2]
Pintures
- Achilles et Priam, 1876
- Les Enfants pêcheurs, 1878
- Anant a l'escola, 1882
Notes
- ↑ En l'obituari a la The Magazine of Art (1890), el seu amic, el príncep Bojidar Karageorgevitch, va escriure que no tenia intenció d'anar a Roma, ja que no li interessava el classicisme.
Referències
Fonts
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
Aquest article incorpora text d'una publicació que es troba en domini públic: Chisholm, Hugh. Encyclopædia Britannica (edició de 1911) (en anglès). 11a ed. Cambridge University Press, 1911.
- André Theuriet, Bastien-Lepage (1885; English edition, 1892); L de Fourcaud, Bastien-Lepage (1885).
- Serge Lemoine, Dominique Lobstein, Marie Lecasseur, et al., Jules Bastien-Lepage 1848-1884 (Paris: Musée d'Orsay, 2007).
- Marnin Young, "The Motionless Look of a Painting: Jules-Bastien Lepage, Les Foins, and the End of Realism," Art History, vol. 37, no. 1 (February 2014): 38-67. [1]
Enllaços externs
- Analysis of Joan of Arc
- Art Gallery Arxivat 2015-09-06 a Wayback Machine. at MuseumSyndicate.com