Llengua oneida
Onʌyotaʔa:ka | |
---|---|
Epònim | oneida ![]() |
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants | 883 (2000)[1] 200 (2010)[2] |
Parlants nadius | 55 ![]() ![]() |
Parlat a | Nova York ![]() |
Autòcton de | Wisconsin, Ontario |
Estat | Canadà i Estats Units d'Amèrica ![]() |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües iroqueses ![]() | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 5 en perill crític ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | one ![]() |
Glottolog | onei1249 ![]() |
Ethnologue | one ![]() |
UNESCO | 1535 ![]() |
IETF | one ![]() |
Endangered languages | 1921 ![]() |
Oneida oʊˈnaɪdə[3] és una llengua iroquesa parlada principalment pels Oneida als estats de Nova York i Wisconsin, i la província canadenca d'Ontario. Hom calcula els parlants nadius en uns 250. S'han posat en marxa esforços de revitalització lingüística. En 1994, la majoria dels parlants oneida vivien al Canadà.[4]
Situació dels oneida
Històricament, la tribu oneida es troba a l'estat de Nova York en el que avui és l'àrea d'Utica. Durant la primera meitat del segleXIX grups significatius d'Oneida emigrar a Wisconsin i Ontario com a resultat del desplaçament impulsat per l'Estat de Nova York després de la Guerra Revolucionària Americana[5] Avui la població a Nova York inclou uns 1.100 membres registrats en la atribu,;[6] approximdament 16.000 a la tribu de Wisconsin. La majoria d'aquests individus parlen anglès i utilitzen oneida com a segona llengua, si de cas. Altres oneida viuen a Ontario, a la Reserva de les Sis Nacions.
En 1991, 200 parlants oneida residien a la Nació Thames (Ontario) Nation, i 50 a Wisconsin.[7] Igual que molts pobles amerindis, els Oneida adoptaren i assimilaren individus d'altres tribus capturats en la guerra, i que aprendrien Oneida.[8] Avui dia la gran majoria dels parlants actuals són descendents d'oneida.
Fonologia
Les tables presenten els fonemes de l'oneida.[9]
Consonants
Bilabial | Dental | Lateral | Palatal | Postalveolar | Velar | Glotal | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Oclusiva | t t | k k kw kʷ | ʔ ʔ | ||||
Fricativa | s s | h h | |||||
Africada | ts ʦ | ||||||
Nasal | n n | ||||||
Líquida | l l | ||||||
Semivocal | w w | y j |
L'oneida, com les altres llengües iroqueses, no distingeix pas entre consonants sordes i sonores. Davant d'una vocal la majoria d'oclusives, fricatives i africades, t, k, kw, s, ts esdevenen sonores.[10]
Vocals
Anterior | Central | Posterior | |
---|---|---|---|
Tancada | i i | u ũ | |
Mitjana | e e | ʌ œ̃ | o o |
Oberta | a a |
Referències
- ↑ Cens dels EUA de 2000, el 89,30% a Wisconsin i el 5,84% a Nova York
- ↑ Llengües ameríndies segons el cens de 2010
- ↑ Laurie Bauer, 2007, The Linguistics Student’s Handbook, Edinburgh
- ↑ Moseley, Christopher and R. E. Asher, ed. Atlas of World Languages (Nova York: Routelege, 1994) p. 7
- ↑ Michelson 4.
- ↑ Wonderley xiii.
- ↑ See Ethnologue's page.
- ↑ Wonderley 14.
- ↑ Lounsbury 1953, p. 27.
- ↑ Lounsbury 1953, p. 28-30.
Bibliografia
- Elm, Demus, and Antone, Harvey. 2000. The Oneida Creation Story. Ed. Floyd G. Lounsbury and Bryan Gick. Lincoln, NB: University of Nebraska Press,
- Gregory, Traci. "Breaking down the Ruling on the Nation's Properties," Central New York Business Journal 6 Jun 2008: 3.
- Gregory, Traci. "Six Suits Filed Against Oneida Land-into-Trust Decision." Central New York Business Journal 27 Jun 2008: 5.
- Michelson, Karin. 1988. A Comparative Study of Lake-Iroquoian Accent. Dordrecht, Netherlands: Kluwer Academic Publishers,
- Michelson, Karin E. and Doxtator, Mercy A. 2002. Oneida-English / English-Oneida dictionary. Toronto : University of Toronto Press, 1200 pages. ISBN 0-8020-3590-6
- Wonderley, Anthony. 2004. Oneida Iroquois Folklore, Myth, and History. Syracuse, NY: Syracuse University Press,
Enllaços externs
- language Oneida Indian Nation Language Project
- Oneida
- Oneida Language Tools
- How to count in Oneida