Marc Aureli Mari
![]() ![]() | |
Nom original | (la) Marcus Aurelius Marius ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | segle III ![]() |
Mort | 269 ![]() |
Causa de mort | homicidi ![]() |
![]() | |
![]() | |
Activitat | |
Ocupació | polític ![]() |
Període | Imperi Romà ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f6/Antoninianus_Marcus_Aurelius_Marius-s3155.3.jpg/220px-Antoninianus_Marcus_Aurelius_Marius-s3155.3.jpg)
Marc Aureli Mari (Marcus Aurelius Marius), emperador l'any 268 de l'Imperi de les Gàl·lies[1] i un dels trenta tirans esmentats per Trebel·li Pol·lió.
Ascens al poder
Segons la Història Augusta era ferrer d'ofici i extraordinàriament fort, motiu pel qual va rebre el sobrenom de Mamurius Veturius, un forjador llegendari de l'època de Numa Pompili.[2] Va passar per diversos càrrecs de l'exèrcit romà fins a esdevenir general.[1][3] Es deia que l'exèrcit confiava en ell perquè el seu nom els evocava el nom de dos herois del passat Marc Aureli i Gai Mari.[4]
Va estar present quan l'exèrcit es va revoltar a Moguntiacum (Mainz) quan l'emperador Pòstum I no va permetre que les seves tropes saquegessin la ciutat.[5][6] Els soldats van matar l'emperador i,aprofitant la confusió que es va formar, van proclamar Marc Aureli Mari com a nou successor.[4]
Govern
La seva primera decisió va ser permetre que les tropes saquegessin Moguntiaum[3] per tal d'assegurar un bon suport de govern, i després es va traslladar a Augusta dels Trèvers.[4]Marc Aureli Mari fou el quart que va governar la Gàl·lia, desafiant a Gal·liè. Tots els autors que l'esmenten diuen que només va governar dos o tres dies però com que s'han trobat nombroses monedes podem estar segurs que fou més temps, almenys dos o tres mesos.[4][1] A les monedes apareix amb el nom complet de Gai Marc Aureli Mari (C.M. Aurelius Marius) o simplement com a Gai Mari (C. Marius).[7] El seu govern es va estendre a les Gàl·lies, Britànnia i Hispània.
Morí assassinat per Marc Piavoni Victorí, un prefecte del pretori i estret col·laborador de Pòstum I,[4][3] e qual va fer servir una espasa que havia estat forjada pel mateix Mari.[8] Es deia que l'exèrcit confiava en ell perquè el seu nom els evocava el nom de dos herois del passat Marc Aureli i Gai Mari.[4]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 1,2 A.H.M.Jones, J.R. Martindale, pàg.562
- ↑ "Historia Augusta: Tyranni Triginta", 8:1; Thomas Habinek, "The World of Roman Song: From Ritualized Speech to Social Order",ed.Johns Hopkins University Press, 2005, p. 25
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Alexander Canduci, pàg. 91
- ↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 4,5 Michel Polfer,266
- ↑ Patricia Southern, pàg.118
- ↑ Alexander Canduci, pàg. 89
- ↑ Henry Cohen, "Description historique des monnaies frappées sous l'Empire Romain", Paris, 1892, tome VI, pp. 87-89
- ↑ Historia Augusta: "Tyranni Triginta", 8:1-2; Eutropi,"Història de Roma" 9:2;Sext Aureli Víctor, "Liber de Caesaribus", 33:11-12
Bibliografia
- Patricia Southern. "The Roman Empire from Severus to Constantine". ed. Routledge, 2001. ISBN 0415239443.
- David Stone Potter. "The Roman Empire at Bay, AD 180-395". ed. Routledge, 2004. ISBN 1134694776.
- A.H.M.Jones, J.R. Martindale. " The Prosopography of the Later Roman Empire", Vol. I: AD260-395. e. Cambridge University Press, 1971.
- Alexander Canduci. "Triumph & Tragedy: The Rise and Fall of Rome's Immortal Emperors". ed.Pier 9, 2010. ISBN 978-1-74196-598-8.
Enllaços externs
- Polfer, Michel, "Postumus (A.D. 269)", De Imperatoribus Romanis (1999)
- Historia Augusta
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)