Melansonita
![]() | |
---|---|
Fórmula química | Na◻KZrSi₈O19·5H₂O |
Localitat tipus | Pedrera Poudrette, Mont Saint-Hilaire, La Vallée-du-Richelieu RCM, Montérégie, Quebec, Canadà |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Estructura cristal·lina | a = 24,063(5) Å; b = 6,982(1) Å; c = 6,526(1) Å |
Grup puntual | mmm (2/m 2/m 2/m) - dipiramidal |
Grup espacial | pmma |
Color | blanc |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA2018-168 ![]() |
Símbol | Mso ![]() |
Referències | [1] |
La melansonita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup de la rhodesita. Rep el nom en honor de Frank i Wendy Melanson (Ontario, Canadà).
Característiques
La melansonita és un fil·losilicat de fórmula química Na◻KZrSi₈O19·5H₂O. Químicament és semblant a la georgechaoïta. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional el 2019 i publicada en el mes de juliol de 2023.[2] Cristal·litza en el sistema ortoròmbic.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions mineralògiques del Museu Canadenc de la Natura, al Quebec (Canadà), amb el número de catàleg: cmnmc 87258.
Formació i jaciments
Va ser descoberta a la pedrera Poudrette, situada al mont Saint-Hilaire, dins el municipi regional de comtat de La Vallée-du-Richelieu, a Montérégie (Quebec, Canadà), on es troba en forma de cristalls aciculars a fibrosos, associada a altres minerals com: calcita, eudidimita, remondita, rútil, i siderita. Aquest indret és l'únic a tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.
Referències
- ↑ «Melansonite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 14 març 2022].
- ↑ Gore, Thomas E.; McDonald, Andrew M. «Melansonite, (Na,□)□2KZrSi8O19·5H2O, a New Member of the Rhodesite Group, from Mont Saint-Hilaire, Québec, Canada: Characterization, Crystal-Structure Determination, and Origin». The Canadian Journal of Mineralogy and Petrology, 61, 2, 01-03-2023, pàg. 387–400. DOI: https://doi.org/10.3749/2000114 [Consulta: 7 agost 2023].