O'odham
ʼOʼodham ha-ñeʼokĭ, ʼOʼodham ñiʼokĭ, Oʼodham ñiok | |
---|---|
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants | 14.000 (2007),[1] 9.489 (2000)[2] 161 a Mèxic (2010)[3] |
Parlants nadius | 15.000 ![]() ![]() |
Autòcton de | Arizona, Sonora |
Estat | ![]() ![]() |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües uto-asteques llengües tepimanes ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | alfabet llatí ![]() |
Institució de normalització | Secretaría de Educación Pública |
Codis | |
ISO 639-3 | ood ![]() |
Glottolog | toho1245 ![]() |
Ethnologue | ood ![]() |
UNESCO | 1480 ![]() |
IETF | ood ![]() |
Endangered languages | 1166 ![]() |
L'O'odham (pronunciat ˈʔɔʔɔðɦam) o Pàpago-Pima (a causa dels noms de dos pobles indígenes els dialectes dels quals són pràcticament idèntics: els pàpago i els pimes) és una llengua uto-asteca parlada per amerindis de l'estat d'Arizona, als Estats Units, i Sonora, a Mèxic. O'odham ñiok (escrit a vegades O'odham ñeok) és la designació nativa d'aquesta llengua, on ñiok és la paraula que designa llengua o parla, mentre que o'odham és l'endònim amb el qual es diuen a si mateixos.
Nombre de parlants
Té uns dotze mil parlants en territori nord-americà i unes quantes centenars al territori mexicà, on és considerada com una llengua propera a l'extinció. Segons el cens dels Estats Units del 2000 i altres enquestes lingüístiques, l'O'odham és la sisena llengua indígena amb el major nombre de parlants, després del nàvajo, el dakota, el yup'ik, el cherokee, i l'apatxe occidental. Endemés és la tercer llengua ameríndia més parlada a Arizona després del nàvajo i l'apatxe occidental, la tercer més parlada al comtat de Pinal i la quarta més parlada al comtat de Pima. .
Aproximadament el 8% dels parlants d'O'odham parlen anglès "no molt bé" o "gens", d'acord amb els resultats del cens del 2000. Aproximadament el 13% dels parlants d'O'odham als EUA es trobaven en edats compreses entre els 5 i 17 anys, i entre els parlants més joves, aproximadament el 4% van informar que parlaven anglès "no molt bé" o "gens".
Dialectes
L'O'dham es divideix en tres dialectes principals que comprenen nombrosos sots-dialectes.[4]
- Tohono O'odham (Cukuḍ Kuk, Gigimai, Hu:huʼula, Huhuwoṣ, Totoguañ)
- Akimel O'odham (Gila oriental, Kohadk, riu Salt, Gila Occidental)
- Hia C-ed O'odham
Les major diferències lèxiques i gramaticals entre el Tohono O'odham (o Papago) i l'Akimel O'odham (o Pima) són:
Tohono O'odham | Akimel O'odham | Català |
---|---|---|
ʼaʼad | hotṣ | enviar |
ñeñida | tamiam | esperar |
s-hewhogĭ | s-heubagĭ | estar calent |
sisiṣ | hoʼiumi (but si:ṣpakuḍ, stapler) | anar ràpid |
pi: haʼicug | pi ʼac | estar absent |
wia | ʼoʼoid | caça tr. |
Hi ha altres major diferències dialectals entre els dialectes del nord i del sud, per exemple:
Antic O'odham | Meridional | Septentrional | Català |
---|---|---|---|
* ʼa:pi:m | ʼa:ham | ʼa:pim | tu |
* cu:khug | cu:hug | cu:kug | carn |
* ʼe:kheg | ʼe:heg | ʼe:keg | fer ombra |
* ʼu:pham | ʼu:hum | ʼu:pam | marxar |
El dialecte Cukuḍ Kuk no té certes disposicions on el Tohono O'odham tenen bilabial:
Alters TO dialectes | Chukuḍ Kuk | Català |
---|---|---|
jiwia, jiwa | jiia | arribar |
ʼuʼuwhig | ʼuʼuhig | ocell |
wabṣ | haṣ | només |
wabṣaba, ṣaba | haṣaba | però |
Estatut oficial
Aquesta llengua juntament amb totes les llengües indígenes de Mèxic i l'espanyol van ser reconegudes com a "llengües nacionals" a causa de la Ley General de Derechos Lingüísticos de los Pueblos Indígenas promulgada i publicada l'any 2003.[5]
Fonologia
Vocals
El pima té cinc vocals, endemés distingeix entre vocals llargues i breus.[6]
Consonants
L'inventari de consonants de l'o'odham inclou:[6]
Labial Alveolar postalv.
palatalVelar Glotal oclusiva sorda p t k ʔ oclusiva sonora b d ʒ g africada tʃ fricativa v s ʃ h líquida l nasal m n ɲ semiconsonant w j
Referències
- ↑ Fitxa Ethnologue
- ↑ Cens dels EUA de 2000
- ↑ INALI. «Lenguas indígenas en México y hablantes (de 5 años y más) al 2010». Mèxic: INALI, 2010.
- ↑ Saxton, Dean, Saxton, Lucille, & Enos, Susie. (1983). Dictionary: Tohono O'odham/Pima to English, English to Tohono O'odham/Pima. Tucson, AZ: The University of Arizona Press
- ↑ Honorable Congreso de la Unión «Ley General de Derechos Lingüísticos de los Pueblos Indígenas». Diario Oficial de la Federación [México], 13-03-2003. Arxivat de l'original el 2008-06-11 [Consulta: 28 novembre 2013]. Arxivat 2008-06-11 a Wayback Machine.
- ↑ 6,0 6,1 Saxton, Dean «Papago» (en anglès). Studies in uto-aztecan grammar. Summer Institute of Linguistics/University of Texas at Arlington [Dallas, Texas], 3, 56, 1982 [Consulta: 18 agost 2012].
Enllaços externs
- Informació sobre O'odham a la XV edició de l'Ethnologue, amb el codi “ood” (anglès)