Regne de Warri
![]() | |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
El Regne de Warri és un estat tradicional i històric que té la capital a la ciutat de Warri, a l'estat del Delta, a Nigèria. El seu cap, l'olu (‘rei’) de Warri és el cap polític tradicional dels itsekiris.
El seu olu actual és Tsola Emiko.
Història
Segons les històries orals binis i itserikis, un príncep del Regne de Benín va fundar el Regne Iwerre (Warri) al voltant del 1480. Durant el segle xv, missioners portuguesos van visitar el regne de Warri. A principis del segle xvii, un fill de l'olu va ser enviat a Portugal i va tornar casat amb una portuguesa. El seu fill, Antonio Domingo, va ser olu de Warri a la dècada del 1640.[1] L'olu Erejuwa va regnar entre el 1720 i el 1800 i va expandir el regne política i comercialment i van assentar la independència del Regne de Benín amb l'ajuda dels portuguesos.[2]
Posteriorment Warri fou una base del comerç d'esclaus dels portuguesos i els holandesos i Warri va esdevenir la ciutat portuària més important de la zona a finals del segle xix, quan va esdevenir un centre del comerç d'oli de palma i altres productes com cautxú i coco.[3]
A principis del segle XX Warri va esdevenir capital provincial de la colònia britànica.[4]
El maig de 1952 el govern de Nigèria Occidental va canviar el títol del cap itsekiri d'olu d'Itsekiri per olu de Warri. Els ijaws, urhobos i altres persones de la comunitat es van oposar a aquest canvi, ja que implicava que l'olu també era cap de la ciutat de Warri i no només dels itsekiris.[5]
Esdeveniments recents
El 1997, el Govern Federal nigerià, sota el General Sani Abacha va crear el Consell de la LGA de Warri South-West amb seu a Ogbe-Ijoh, a la zona ijaw de Warri. Degut a la pressió dels itsekiris, la seu fou traslladada a Ogidigben, una zona itsekiri de Warri. Això va provocar conflictes en el que van morir centenars de persones i en la que joves van prendre sis instal·lacions de la Shell. Aquesta crisi és coneguda com la Crisi de Warri.[6]
Caps polítics
Aquesta és una llista parcial de caps de Warri:[7]
Inici | Final | Governant |
---|---|---|
Abejioye | ||
Akenjioye | ||
c. 1710 | Omagboye | |
c. 1710 | c. 1735 | Akengboye |
c. 1735 | Atogbuwa (Manuel Otobia) | |
c. 1807 | Erejuwa (Sebastião Otobia) | |
c. 1807 | 14 de juny de 1848 | Akengbuwa (João) (m. 1848) |
1848 | 1848 | Ejo |
1848 | 1851 | Iye Idolorusan (regent) |
1851 | Eri (regent) | |
Atsego (regent) | ||
16 de gener de 1921 | Okorofianyegbe (regent) | |
13 de setembre de 1917 | 24 de setembre de 1932 | Dogho Numa (m. 1932) |
16 de gener de 1921 | 1929 | Vacant |
1929 | 7 de febrer de 1936 | Olagbemi Ewolufu (regent) |
7 de febrer de 1936 | 1987 | Ginuwa II (Gbesimi Emiko) |
2 d'abril de 1987 | 19 de setembre de 2015 | Ogiame Atuwatse II (m. 2015) |
19 de setembre de 2015 | 21 de desembre de 2020 | Ikenwole Godfrey Abiloye Emiko |
21 d'agost de 2021 | present | Tsola Emiko |
Referències
- ↑ J.O.S Ayomike. «Edo people's renaissance». Edo Nation. [Consulta: 16 setembre 2010].
- ↑ Gab Ejuwa. «Olu of Warri Coronation – Focus On Itsekiri Cultural Heritage». Vanguard, 26-04-2009. [Consulta: 16 setembre 2010].
- ↑ http://www.greatestcities.com/Africa/Nigeria/Warri_city.htmlRetrieved 13 January 2008
- ↑ Ekeh, Peter Palmer. Warri City and British Colonial Rule in Western Niger Delta. Urhobo Historical Society, 2005, p. 31. ISBN 978-064-924-7.
- ↑ Onoawarie Edevbie. «Who Owns Warri? The Politics of Ethnic Rivalry in the Western Niger-Delta Region of Nigeria». Urhobo Historical Society. Arxivat de l'original el 2010-12-22. [Consulta: 16 setembre 2010].
- ↑ Manby, Bronwen. Price of Oil: Corporate Responsibility and Human Rights Violations in Nigeria's Oil Producing Communities. Human Rights Watch, 1999, p. 111–112. ISBN 1-56432-225-4.
- ↑ «Traditional States of Nigeria». WorldStatesmen.org. [Consulta: 16 setembre 2010].