Sasserès
Sassaresu | |
---|---|
Altres noms | Sassarese, Tattaresu |
Tipus | parlar de transició, llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants | ~125.000 |
Parlants nadius | 100.000 ![]() ![]() |
Autòcton de | Sud d'Europa |
Estat | Sardenya, Itàlia |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengües indoeuropees llengües itàliques llengües romàniques llengües italo-romàniques cors ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | alfabet llatí ![]() |
Nivell de vulnerabilitat | 3 en perill ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | sdc ![]() |
Glottolog | sass1235 ![]() |
Linguasphere | 51-AAA-pe ![]() |
Ethnologue | sdc ![]() |
UNESCO | 408 ![]() |
IETF | sdc ![]() |
Endangered languages | 5361 ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/eb/Gallurese.png/220px-Gallurese.png)
El sasserès o sasserés[1] (sasserès: sassaresu o turritanu, sard: thatharesu o turritanu), un diasistema que segons diversos estudiosos és un idioma individual (codi ISO 639 sdc), és una llengua de transició entre el gal·lurès i el sard, amb fortes influències del cors, lígur, català, castellà i toscà. Es parla al nord-oest de l'illa de Sardenya, als municipis de Sàsser, Porto Torres, Sorso, Stintino i bona part del territori de la Nurra; als municipis de Castelsardo, Tergu i Sedini es parla la seva varietat castellanese.
Influència del català
- En sasserès, les formes del verb en infinitiu en les dues declinacions principals són acabades en -à i -ì (amà, parthì) i en canvi hi ha molts menys verbs en la segona declinació en -é, que normalment són irregulars. Aquesta forma deriva de la desinència acabada en "-r" muda pròpia del cors i també del català oriental, és a dir que per exemple els verbs "anar", "saber", "córrer" o "fugir" en sasserès són anà, sabé, currì, fugí. La característica també és comuna i compartida amb el gal·lurès i l'alguerès, on és present qualsevol de les excepcions.[2]
- Hi ha diverses paraules d'origen català sovint presents en els dialectes del sard logudorès i gal·lurès:
Sard logudorès | Sassarès | Castellanès | Gal·lurès | Català |
---|---|---|---|---|
agabbare | aggabbà | agabbà | agabbà, micà | acabar |
cagliare/chelare | caglià | caglià | caglià | callar |
cara | cara | cara | cara | cara |
carrela, carrera | carrera | carrera | carrera | carrer |
gana | gana | gana | gana | gana |
grogu | grogu | grogu | giallu, grogu | groc |
matessi | matessi | matessi | matessi | mateix |
mucadore, mucaloru | muccaroru | muccalori | miccalori | mocador |
presse, pressa | pressa | pressa | pressa | pressa |
preguntare, pregontare | priguntà | priguntà | pricuntà | preguntar |
síndria | sindria | sindria | sindria | síndria |
Topònims
En l'ús comú el sasserès pot utilitzar indiferentment topònims sards, del dialecte gal·lurès o bé de l'italià. No obstant això, hi ha localitats on es continua utilitzant el mot sasserès propi:
- L'Alguer: en sasserès L'Aliera, en sard S'Alighera i en italià Alghero
- Cagliari: Castheddu
- Castelsardo: Castheddu Saldhu
- Porto Torres: Polthudorra
- Sàsser: Sàssari
- Sedini: en sasserès, Sèddini
- Sorso: en sorsès i sasserès Sossu
- Stintino: en sasserès Isthintini, en sard Istintinu
- Tergu: en sasserès Zèrigu, en sard Tergu
- Sennori: en sasserès Sènnari, en sard Sènnaru
Referències
- ↑ Sasserés en pronúncia occidental i sasserès en pronúncia oriental. Per a més informació, consulteu: el llibre d'estil.
- ↑ Franziska Gostner, Alghero Arxivat 2007-10-08 a Wayback Machine., de J. Armangué i Herrero, Estudis sobre la cultura catalana a Sardenya. Barcelona, Institut d'Estudis Catalans, 2001, p. 256
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Sasserès
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Incubator-logo.svg/32px-Incubator-logo.svg.png)
Prova Wikipedia en sasserès a Wikimedia Incubator.
- Giuseppe Tirotto - Tu, e un ammentu d'attugnu
- Diccionari sasserès-italià
- Informació sobre Sasserès a la XV edició de l'Ethnologue, amb el codi “sdc” (anglès)