Teatre d'Òstia
![]() |
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![]() | |
41° 45′ 21″ N, 12° 17′ 29″ E / 41.75591°N,12.29137°E / 41.75591; 12.29137 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Theater_%28Ostia_Antica%29.jpg/220px-Theater_%28Ostia_Antica%29.jpg)
El teatre romà d'Òstia, a Itàlia, va ser construït en època d'August, al segle I ae, i remodelat a la fi del segle ii. Va ser aixecat en una zona que durant l'etapa republicana havia estat utilitzada públicament pel pretor urbà de Roma al llarg del riu Tíber, a l'est de les muralles del castrum republicà. En el període august l'edifici va tenir capacitat per a 3.000 espectadors, i arribarien a 4.000 després de la remodelació.
Història
Es construí entre els anys 19 i 12 ae per patronatge de Marc Vipsani Agripa, amic i gendre de l'emperador August, tal com es pot llegir en els fragments de la inscripció dedicatòria de la primera fase trobada en l'excavació.[1] Es va erigir emprant opus reticulatum (maons romboïdals) i opus quadratum (carreus regulars) de tova volcànica al pòrtic i façana. Es trobava al costat de la placeta de les Corporacions, que quedava darrere de l'escena.
Temps després, va sofrir alteracions en l'escena, que fou reconstruïda amb més alçada cap a mitjan segle I de, i més tard, en època d'Adrià (primera meitat del segle II de).[2] A la fi del segle II va ser novament restaurat i ampliat amb maó. Altres fragments d'una segona inscripció trobada al prosceni, datada del 196 de, n'atribueixen la reconstrucció a Septimi Sever i Caracal·la, encara que els segells dels maons indiquen que les obres havien començat regnant Còmmode.
Cap a l'ocàs del segle IV el teatre, el remodelà el prefecte de l'aprovisionament (Præfectus annonæ) Ragoni Vincenzi Celsi, que hi va construir un sistema hidràulic que permetia negar l'orchestra i realitzar espectacles aquàtics en aquesta zona. Entre finals del segle v i inicis del VI els arcs del primer ordre van ser tapiats per transformar el teatre en una fortalesa defensiva.
L'edifici va ser excavat des de 1880 fins a començaments del segle xx, i al 1927 va ser profundament restaurat. En l'actualitat acull espectacles teatrals i actuacions.
Galeria d'imatges
- Fonaments de la càvea
- L'escena, gairebé desapareguda
- Relleus de màscares teatrals en l'escena
- Dedicatòria de la reconstrucció de Septimi Sever i Caracal·la
- Escala de la càvea
Referències
Bibliografia
- Guido Calça, Il teatre romà vaig donar Ostia, Roma, 1927.
- Carlo Pavolini, Ostia (collana Guide archeologiche Laterza), Bari, 1983, pàg. 64–67.
- Patrizio Pensabene, Ostiensium marmorum decus et decor, Roma, 2007, pàg. 284–290.
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Descripció del teatre romà d'Òstia en la web ostia-antica.org (en anglés).