Thortveitita
![]() | |
---|---|
![]() Cristall de thortveitita de Ljoslandsåsen, Iveland, Aust-Agder, Noruega | |
Fórmula química | (Sc,Y)₂Si₂O₇ |
Epònim | Olaus Thortveit ![]() |
Classificació | |
Categoria | silicats > sorosilicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 09.BC.05 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.BC.05 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VIII/B.01 ![]() |
Dana | 55.2.1a.4 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | monoclínic |
Hàbit cristal·lí | cristalls típicament prismàtics al llarg de l'eix {110} |
Estructura cristal·lina | a = 6.65Å, b = 8.61Å, c = 4.68Å, β = 102.2° |
Grup espacial | grup espacial C2/m ![]() |
Color | gris-verd, negre |
Macles | comunes |
Fractura | irregular, concoidal |
Duresa | 6 a 7 |
Lluïssor | vítria |
Color de la ratlla | blanca |
Gravetat específica | 3,3 a 3,8 |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1.756 nβ = 1.793 nγ = 1.809 |
Birefringència | δ = 0,053 |
Angle 2V | mesurat: 65°, calculat: 64° |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Símbol | Tvt ![]() |
Referències | [1][2] |
La thortveitita és un mineral de la classe dels silicats, que pertany i dona nom al grup de la thortveitita.[3] Va ser descoberta l'any 1911 a la província d'Aust-Agder (Noruega), sent anomenada així per Jakob Grubbe Cock Schetelig en honor de Gunder Olaus Olsen Thortveit (1872-1917), exportador de minerals noruec.
Característiques
És un silicat d'escandi i itri, amb estructura molecular de sorosilicat amb cations en coordinació octaèdrica o major. A més dels elements de la seva fórmula, (Sc,Y)₂Si₂O₇, sol portar com impureses: zirconi, hafni, alumini, ferro, manganès, magnesi, calci, ceri i terres rares. Cristal·litza en el sistema monoclínic formant cristalls típicament prismàtics al llarg de l'eix {110}. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 6 i 7. És extret a les mines com la principal mena del metall d'escandi.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la thortveitita pertany a «09.BC: Estructures de sorosilicats (dímers), grups Si₂O₇, sense anions no tetraèdrics; cations en coordinació octaèdrica [6] i major coordinació» juntament amb els següents minerals: gittinsita, keiviita-(Y), keiviita-(Yb), yttrialita-(Y), keldyshita, khibinskita, parakeldyshita, rankinita, barysilita, edgarbaileyita, kristiansenita i percleveita-(Ce).
Formació i jaciments
Apareix en dics de roques pegmatites de tipus granit. Sol trobar-se associada a altres minerals com: euxenita, biotita, oligoclasa, microclina, quars, monacita, fergusonita, ilmenorrútil, beril, moscovita, magnetita, kobeita-(Y), perrierita-(Ce), turmalina, zircó, al·lanita o ilmenita.
Grup de la thortveitita
El grup de la thortveitita és un grup de disilicats de terres rares amb la fórmula general REE₂Si₂O₇. Està formada per dues espècies.[3]
Espècie | Fórmula |
---|---|
Keiviita-(Y) | (Y,Yb)₂[Si₂O₇] |
Keiviita-(Yb) | (Yb,Y)₂Si₂O₇ |
La gittinsita és una espècie estructuralment relacionada amb aquest grup. Es coneixen nombrosos compostos sintètics amb l'estructura de la thortveitita o una estructura estretament relacionada.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)