Tympanon
![]() | |
Tipus | instrument musical ![]() |
---|
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Triumph_of_Bacchus_-_Sousse.jpg/220px-Triumph_of_Bacchus_-_Sousse.jpg)
El tympanon grec o tympanum era una mena de timbal o pandereta utilitzat a l'antic Egipte i l'antiga Roma. Els grecs el relacionaven amb el déu grec Sabazi, el culte a Cíbele i a Dionís.[1]
Descripció
Aquest instrument era pla i de forma circular, es tocava colpejant amb el genoll. Algunes representacions mostren decoracions o objectes semblants als cròtals al voltant del marc. L'instrument era tocat pels devots en els ritus de Dionís, Cíbele i Sabazius.[2]
Es creu que el tympanum va sorgir a l'antic Orient Pròxim,[3] però apareix primer a l'art grec el segle viii dC, en un disc votiu de bronze trobat en una cova de Creta, que era un lloc del culte a Zeus.[4]
Culte a Dionís
El tympanum és un dels objectes que es portaven sovint al thiasos , per part del seguici de Dionís. Aquest instrument solia ser tocat per les Mènades, mentre que els instruments de vent per exemple la flauta de pan o l'aulos eren tocats pels sàtirs.
La interpretació de música frenètica contribuïa a fer que s'arribés a un estat extàtic que els devots de Dionís buscaven.[5]
Culte a Cibeles
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/Bronze_statuette_of_Cybele.jpg/220px-Bronze_statuette_of_Cybele.jpg)
El tympanum era el més comú dels instruments musicals associats als ritus de Cíbele dins l'art i la literatura de Grècia i de Roma, però no apareix en les representacions de l'Anatòlia, on va sorgir la deessa.[6] A partir del segle vi dC, la iconografia de Cíbele com Meter ("mare") o en llatí Magna Mater (la "gran mare") se sol mostrar amb el tympanum recolzat en el seu braç esquerre, generalment asseguda i amb un lleó a la falda o simplement en presència.[7]
L'"Himne homèric a la gran mare" diu que la deessa estima el so del tympanum .[7] Aquest tambor continuar caracteritzant com un atribut de Cibeles durant l'era imperial romana.[8]
Vegeu també
Referències
- ↑ Matthew Dillon:"Girls and Women in Classical Greek Religion", ed. Routledge,2002, p. 371
- ↑ Dillon, Matthew: Girls and Women in Classical Greek Religion . Routledge, 2002, p. 371.
- ↑ Roller, Lynn E.: In Search of God the Mother: The Cult of Anatolian Cybele . University of Califòrnia Press, 1999, p. 137.
- ↑ Roller, Lynn E.: In Search of God the Mother : The Cult of Anatolian Cybele . University of Califòrnia Press, 1999, p. 173.
- ↑ Taylor, Rabun: The Moral Mirror of Roman Art . Cambridge University Press, 2008, pàg. 111-112.
- ↑ Roller, Lynn E.: In Search of God the Mother: The Cult of Anatolian Cybele . University of Califòrnia Press, 1999, p. 110.
- ↑ 7,0 7,1 Roller, Lynn E.: In Search of God the Mother: The Cult of Anatolian Cybele . University of Califòrnia Press, 1999, p. 136.
- ↑ Clarke, John R.: Art in the Lives of Ordinary Romans: Visual Representation and Non- Elite Viewers in Italy, 100 BC-AD 315 . University of Califòrnia Press, 2003, p. 90.
Bibliografia
- Antcliffe, Herbert: «What music meant to the Romans» en Music & Letters, 30 (30) : 338, 1949.
- Bonanni, Filippo: Antique Musical Instruments and their Players , Dover Publications reprint of the 1723 work, gabinetto armonico with Supplementary explanatory material. Nova York: Dover, 1964.
- Comotti, Giovanni: Music in Greek and Roman Culture . Baltimore: Johns Hopkins, 1989.
- Donaldson, G. H.: «Signalling communications and the Roman Imperial Army» en Britannia, 19 :351-352, 1988.
- Grout, Donald J. & Palisca, Claude V.: A History of Western Music . Nova York: W. W. Norton, 1996.
- Meucci, Renato: «Roman military instruments and the lituus» en The Galpin Society Journal, 42 : 86, 1989.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)