Uluj Ali
![]() ![]() | |
Nom original | (ota) قلج على پاشا ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 1519 (Gregorià) ![]() Le Castella (Itàlia) (en) ![]() ![]() |
Mort | 21 juny 1587 ![]() Istanbul (Turquia) ![]() |
Sepultura | Kılıç Ali Pasha Mosque (en) ![]() ![]() |
Kapudan paixà | |
1571 – 21 juny 1587 ← Müezzinzade Ali Paixà – Cığalazade Yusuf Sinan Paixà → | |
Beglerbegi d'Alger | |
1568 – 1577 ← Muhammad I Pasha (en) ![]() ![]() | |
Beylerbey of Tripolitania (en) ![]() | |
1565 – 1568 ← Turgut Reis ![]() | |
Dades personals | |
Altres noms | Uluç Kılıç ![]() |
Religió | Islam ![]() |
Activitat | |
Ocupació | corsari, oficial naval ![]() |
Carrera militar | |
Lleialtat | Imperi Otomà ![]() |
Rang militar | almirall rais ![]() |
Uluj Ali, el-Euldj Ali o Otxalí,[1] de malnom «l'Apòstata» (1520-1587), fou un corsari i paixà de la Mediterrània i alt funcionari otomà. Era nadiu de Calàbria (uluj o uludj vol dir 'estranger no àrab' i és un plural de la paraula ilj), i és també conegut pel seu nom italianitzat Occhialì; sovint es catalanitza Oxialí, Otxalí o Oixalí.[2]
Biografia
El seu nom original era Giovan Dionogri Galeni i era nadiu de Calàbria. De jove fou fet presoner a setze anys i es va convertir a l'islam, prenent el nom d'Uluj Ali. Va agafar fama perquè va ascendir i va arribar a dirigir alguna expedició capturant vaixells cristians, tot acumulant una notable riquesa; a partir de 1548 fou un dels fidels de Turgut Reis, al qual el 1551 va acompanyar a Constantinoble i va rebre un sou i del dret a portar un signe imperial a la nau simbolitzant que treballava per l'Imperi Otomà. Va participar en diverses campanyes navals com Gerba (1560) i el setge de Malta (maig a setembre de 1565). El 1561 va dirigir l'atac de l'11 de maig contra la població mallorquina de Sóller (fets rememorats cada any per les festes del Firó).[1] Poc després fou nomenat beglerbegi d'Alger, càrrec que va exercir de 1568 a 1571 i va aconseguir derrotar a la guarnició espanyola de la Goleta i establir el govern militar otomà a Tunísia (1569). El 1571 va marxar per participar en la conquesta de Xipre. Amb la flota algeriana va participar en la batalla de Lepant el 7 d'octubre de 1571; per la seva brillant actuació i l'enfonsament de la goleta capitana de l'ala dreta cristiana manada per Gianandrea Doria, fou nomenat kapudan paixà al lloc de Muadhdhin-zade Ali Pasha. Es va esforçar per reconstruir la flota i va algunes campanyes victorioses els següents anys. El 1574 va poder recuperar Tunis als espanyols que En Joan d'Àustria havia reconquerit l'any anterior.[3]
Va restar gran almirall fins a la seva mort. Fou llavors conegut com a Kilidj Ali Pasha. El 1584 va anar a Crimea per posar al tron a Islam II Giray; en arribar al port va rebre el suport d'Ali Beg, cap de la tribu Mansur; el kan Mehmed II Giray va fugir i İslâm II Giray fou proclamar kan sense gairebé resistència. Va morir el 1587 i fou enterrat a una turbe al Bòsfor.[3]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 «Moros i Cristians». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 11. Palma: Promomallorca, p. 200. ISBN 84-8661702-2.
- ↑ És esmentat també com Kilidj Ali ('Ali l'Espasa'), però aquest nom li fou donat després de la batalla de Lepant junt amb el càrrec de kapudan pasha o gran almirall, per una victòria parcial enmig d'una derrota completa.
- ↑ 3,0 3,1 Enciclopèdia de l'Islam, X, 874-875.
Vegeu també
- Moros i Cristians#Sóller: Otxalí té un paper destacat a les festes de Sóller.
- Sebastiano Venier
- Antonio Grimani
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)