Vilhelm Hammershøi
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 15 maig 1864 ![]() Copenhaguen (Regne de Dinamarca) ![]() |
Mort | 13 febrer 1916 ![]() Copenhaguen (Regne de Dinamarca) ![]() |
Causa de mort | càncer de laringe càncer de faringe ![]() |
Sepultura | Cementiri de Vespre ![]() |
Formació | Reial Acadèmia de Belles Arts de Dinamarca ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Arts visuals i pintura ![]() |
Lloc de treball | Copenhaguen ![]() |
Ocupació | pintor ![]() |
Gènere | Retrat pictòric ![]() |
Professors | Frederik Niels Martin Rohde, Vilhelm Kyhn, Holger Grønvold, Carl Ferdinand Andersen, Frederik Vermehren i Peder Severin Krøyer ![]() |
Alumnes | Svend Hammershøi ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Família | |
Cònjuge | Ida Ilsted (1891–valor desconegut) ![]() |
Germans | Svend Hammershøi ![]() |
![]() ![]() |
Vilhelm Hammershøi ( escolteu (?·pàg.); 15 de maig de 1864 – 13 de febrer de 1916) fou un pintor nascut a Copenhaguen (Dinamarca). Va treballar principalment a la seva ciutat natal pintant retrats, arquitectures, paisatges i escenes d'interiors. És famós sobretot per aquestes darreres, executades amb una paleta de colors freds i apagats.[1]
Obra
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ed/Vilhelm_Hammersh%C3%B8i_1898_-_Interi%C3%B8r_med_l%C3%A6sende_ung_mand.jpg/220px-Vilhelm_Hammersh%C3%B8i_1898_-_Interi%C3%B8r_med_l%C3%A6sende_ung_mand.jpg)
Les pintures d'Hammershøi es caracteritzen per una atmosfera calmosa i melangiosa, que fan evident la influència del pintor nord-americà James McNeill Whistler. Els seus interiors i paisatges fan un efecte estranyament sobri i purista; les representacions arquitectòniques (pintades a Copenhaguen, Londres i Roma) són fosques i desolades. La seva paleta, marcada pels grisos, els blancs, els verds i els blaus, recorda les grisalles medievals.
Posteritat
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Vilhelm_Hammersh%C3%B8i_Sonnige_Stube_1905.jpg/220px-Vilhelm_Hammersh%C3%B8i_Sonnige_Stube_1905.jpg)
Després de la seva mort, ocorreguda el 1916, l'obra d'Hammershøi va caure en oblit. El seu estil fred i contingut no quadrava amb els experiments torbadors de les avantguardes. L'estridència dels nous moviments va fer que l'art trist i enigmàtic del pintor danès semblés passat de moda.
El redescobriment i la revaloració del simbolisme va permetre que l'obra d'Hammershøi recuperés un lloc destacat en la consciència del públic. Avui dia, el pintor no és només un dels artistes escandinaus més coneguts, sinó que també ha estat reconegut a París i a Nova York gràcies a les completes retrospectives que li van dedicar durant els anys noranta el Musée d'Orsay i el Museu Guggenheim. L'any 2007, el Centre de Cultura Contemporània de Barcelona li dedicà una exposició en què s'explorava la influència que Hammershøi va exercir sobre el director de cinema Carl Theodor Dreyer.
Referències
- ↑ «Vilhelm Hammershøi». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 17 febrer 2016].
Enllaços externs
- Exposició sobre Hammershøi al CCCB Arxivat 2007-02-09 a Wayback Machine..
- Art de Hammershøi en línia Arxivat 2016-01-09 a Wayback Machine. (anglès).
- Palin sobre Hammershøi (anglès).
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)