Čuhujiv
Čuhujiv Чугуїв | |
---|---|
![]() Chrám Panny Marie (2014) | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 49°50′8″ s. š., 36°41′1″ v. d. |
Nadmořská výška | 96 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+2 |
Stát | Ukrajina![]() |
Oblast | Charkovská |
Rajón | Čuhujivský |
![]() ![]() Čuhujiv | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 12,77 km² |
Počet obyvatel | 31 018 (2022) |
Hustota zalidnění | 2 429 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Halyna Mykolajivna Minajeva (od 2002) |
Vznik | 1533 |
Oficiální web | chuguev-rada |
Adresa obecního úřadu | вул. Старонікольська 35а 63503 м. Чугуїв |
Telefonní předvolba | 5746 |
PSČ | 63509 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Čuhujiv (ukrajinsky Чугуїв, rusky Чугуев / Čugujev) je město na severovýchodní, „Slobodské“ Ukrajině. Leží na řece Severní Doněc v Charkovské oblasti, asi 35 km východně od Charkova, na trati Charkov – Kupjansk (– Voroněž). Město je správním centrem Čuhujivského rajónu. S přibližně 33 tisíci[1] obyvateli je čtvrtým největším městem oblasti. V roce 2022 zde žilo 31 018 obyvatel.
Historie
Archeologickými nálezy je zdejší osídlení doloženo z období Chazarského kaganátu. Také později zde žili slovanští obyvatelé v drobných osadách. Názory historiků na založení Čuhujivu se různí, vznikl mezi lety 1540-1627, podle některých město založil car Ivan Hrozný. Kozáci v čele s atamanem Jakivem Ostrjaninem (ukrajinsky Яків Острянин) zde roku 1638 zbudovali pevnost s kamenným valem. Jejich emblém (zkřížené šavle) je ve znaku města. Význam jejich sídla byl především vojensko-strategický, na místní poměry bylo sídlo dosti velké. Vojáci Ruského impéria zde v 1. polovině 19. století vystavěli budovy mariánského chrámu, velitelství, důstojnického domu a kasáren. Na konci 19. století město mělo 12 000 obyvatel. Statut města byl potvrzen až 10. srpna 1938.
Po 2. světové válce zde byla zřízena sovětská vojenská letecká základna s učilištěm, kde studoval mj. kosmonaut Anatolij Filipčenko. Základna nyní slouží ukrajinskému letectvu.
V září 2020 se u města zřítilo ukrajinské vojenské letadlo Antonov AN-26 a zahynulo 25 lidí.[2]
Ruská invaze 2022
Při ruském leteckém útoku ze 24. července 2022 bylo zasaženo několik budov, mj. Kulturní centrum. [3]
Ekonomika
- Čuhujivský závod na montáž a opravu letadel
- EkoInvest" LLC - podnik skupiny "Ekoton", výrobce zařízení na čištění odpadních vod
- LLC Čuhujivský závod palivového zařízení
- potravinářský průmyslː mlékárna, masokombinát, výroba slunečnicového oleje
Kultura a památky
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/%D0%9F%D0%BB%D0%BE%D1%89%D0%B0_%D0%A1%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0_%28%D0%9B%D0%B5%D0%BD%D1%96%D0%BD%D0%B0%29%2C_5_2.jpg/180px-%D0%9F%D0%BB%D0%BE%D1%89%D0%B0_%D0%A1%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%BD%D0%B0_%28%D0%9B%D0%B5%D0%BD%D1%96%D0%BD%D0%B0%29%2C_5_2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c5/%D0%91%D1%8E%D1%81%D1%82_%D0%86.%D0%A0%D1%94%D0%BF%D1%96%D0%BD%D0%B0.jpg/180px-%D0%91%D1%8E%D1%81%D1%82_%D0%86.%D0%A0%D1%94%D0%BF%D1%96%D0%BD%D0%B0.jpg)
- Pravoslavný chrám Smrti Panny Marie (Svjatopokrovskij sobor) izjumské eparchie ukrajinské pravoslavné církve; významná klasicistní architektura, na půdorysu řeckého kříže se třemi sloupovými portiky, postaven v letech 1829-1834; původně hlavní kostel vojenských jednotek charkovské oblasti Ruského impéria; roku 1872 byla přistavěna věž (zvonice), pobořená za druhé světové války, ve 30. letech 20. století byl kostel zrušen, po roce 1942 jej obsadili němečtí nacisté a zřídili zde zajatecký táboor. V letech 1945-1947 v něm bydleli Němci. Po roce 1990 byl obnoven a vysvěcen; roku 2013 byla znovu postavena věž.
- Pravoslavný chrám Panny Marie Utěšitelky truchlících - hřbitovní, z přelomu 19. a 20. století
- Bývalé vojenské velitelství - klasicistní budova s věží z roku 1831
- Důstojnický dům z 2. čtvrtiny 19. století
- Kulturní centrum - zbořeno při raketovém útoku roku 2022
- Rodný dům Ilji Repina (adaptován na vojenskou rezidenci)
- Dva Repinovy pomníky - busta na sloupu v městském parku (19̈56); polofigura na pilíři nedaleko jeho rodného domu (po roce 1990)
- Památník a galerie Ilji Repina, otevřen roku 1996
Osobnosti
- Jakiv Ostrjanin (ukrajinsky Яків Острянин) († 1641) – kozácký ataman, budovatel a velitel Čuhujivské pevnosti
- Ilja Repin (1844–1930) – významný ukrajinsko-ruský realistický malíř, narodil se zde; hrob jeho matky Tatjany Stěpanovny († 1880) se dochoval na zdejším hřbitově.
Partnerská města
Kozienice, Polsko
Stary Sącz, Polsko
Odkazy
Reference
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Čuhujiv na Wikimedia Commons
- (ukrajinsky) Oficiální stránky
- (ukrajinsky) Staré stránky města (poslední příspěvek v roce 2016)
![]() | ||
---|---|---|
Rajóny | ![]() | |
Města | Balaklija • Barvinkove • Bohoduchiv • Čuhujiv • Derhači • Charkov • Izjum • Krasnohrad • Kupjansk • Lozova • Ljubotyn • Merefa • Pervomajskyj • Pivdenne • Valky • Vovčansk • Zmijiv | |
Sídla městského typu | Andrijivka • Babaji • Bezljudivka • Berezivka • Bilyj Koloďaz • Birky • Blyzňuky • Borova • Budy • Čkalovske • Donec • Dvorična • Eschar • Huty • Choroševe • Kehyčivka • Kivšarivka • Kovjahy • Kozača Lopaň • Kolomak • Korotyč • Kosťantynivka • Kočetok • Krasnokutsk • Krasnopavlivka • Kulynyči • Kupjansk-Vuzlovyj • Mala Danylivka • Malynivka • Mančenky • Nova Vodolaha • Novopokrovka • Orilka • Paňutyne • Peresične • Pečenihy • Pisočyn • Pokotylivka • Prykolotne • Pruďanka • Rohaň • Savynci • Sachnovščyna • Slatyne • Slobožanske (Čuhujiv) • Slobožanske (Krasnohrad) • Solonycivka • Staryj Merčyk • Staryj Saltiv • Utkivka • Šarivka • Ševčenkove • Vasyščeve • Vvedenka • Velykyj Burluk • Vysokyj • Vilča • Vilšany • Začepylivka • Ziďky • Zoločiv | |
Bývalé rajóny | Balaklijský • Barvinkovský • Blyzňucký • Borovský • Dvoričenský • Derhačský • Kehyčivský • Kolomacký • Krasnokutský • Novovodolažský • Pečenižský • Pervomajský • Sachnovščynský • Ševčenkovský • Valský • Velykoburlucký • Vovčanský • Začepylivský • Zmijivský • Zoločivský |