Aškenázská výslovnost hebrejštiny
Aškenázská výslovnost hebrejštiny označuje druhy výslovnosti tohoto jazyka v židovských komunitách ve střední a východní Evropě. Důsledkem migrace se aškenázská výslovnost rozšířila do celého světa, hlavní centrum jejích uživatelů se nyní nachází v USA a Rusku.
Rozdíly
Hlavním znakem aškenázské výslovnosti je absence rozdílu ve vyslovování hlásek alef a ajin (obě jsou vyslovovány jako ráz), v některých variantách je tento znak ještě doplněn vyslovováním [n] (כאשר se může namísto ka-ašer jako kanšer). Dalším je vyslovování třené hlásky tav jako [s] namísto [t] nebo [θ].
Ohledně vokálů je výslovnost značně nejednotná, např. hláska cholem je vyslovována jako diftong [oj], taktéž i jako [ej], [ou] nebo [au], kamec je ve většině případů vyslovován jako [o], někdy též jako [u].
Až do 13. století se přitom aškenázská výslovnost hebrejštiny v zásadě nelišila od sefardské. Podle Maxe Weinreicha nastal zlom po příchodu řady babylónských židů do Evropy ve 13. století, kteří s sebou přinesli babylónskou výslovnost, jež vycházela z tiberiadského systému. Aplikace této výslovnosti na aškenázské kulturní prostředí způsobila změny ve výslovnosti vokálů a ovlivnila následně i výslovnost nesemitského jazyka jidiš.
Druhy
Protože původní západní výslovnost téměř vymizela s přesunem aškenázského židovstva na východ, rozlišujeme dnes pouze tři nejrozšířenější druhy výslovnosti, a to variace východní výslovnosti.
Konsonanty
Severovýchodní | Jihovýchodní | Střední | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Písmeno | Přepis v ČJ | IPA | Zvuková ukázka | Přepis v ČJ | IPA | Zvuková ukázka | Přepis v ČJ | IPA | Zvuková ukázka |
א | ’ (ráz) | ʔ | ![]() | ’ (ráz) | ʔ | ![]() | ’ (ráz) | ʔ | ![]() |
בּ | b | b | ![]() | b | b | ![]() | b | b | ![]() |
ב | v | v | ![]() | v | v | ![]() | v | v | ![]() |
גּ | g | g | ![]() | g | g | ![]() | g | g | ![]() |
ג | g | g | ![]() | g | g | ![]() | g | g | ![]() |
דּ | d | d | ![]() | d | d | ![]() | d | d | ![]() |
ד | d | d | ![]() | d | d | ![]() | d | d | ![]() |
ה | h | h | ![]() | h, (ráz) | h, ʔ | ![]() ![]() | h, (ráz) | h, ʔ | ![]() ![]() |
ו | v | v | ![]() | v | v | ![]() | v | v | ![]() |
ז | z | z | ![]() | z | z | ![]() | z | z | ![]() |
ח | ch | x | ![]() | ch | x | ![]() | ch | x | ![]() |
ט | t | t | ![]() | t | t | ![]() | t | t | ![]() |
י | j | j | ![]() | j | j | ![]() | j | j | ![]() |
כּ | k | k | ![]() | k | k | ![]() | k | k | ![]() |
כ | ch | x | ![]() | ch | x | ![]() | ch | x | ![]() |
ל | l | l | ![]() | l | l | ![]() | l | l | ![]() |
מ | m | m | ![]() | m | m | ![]() | m | m | ![]() |
נ | n | n | ![]() | n | n | ![]() | n | n | ![]() |
ס | š | ʃ | ![]() | s | s | ![]() | s | s | ![]() |
ע | ’ (ráz) | ʔ | ![]() | ’ (ráz) | ʔ | ![]() | ’ (ráz) | ʔ | ![]() |
פּ | p | p | ![]() | p | p | ![]() | p | p | ![]() |
פ | f | f | ![]() | f | f | ![]() | f | f | ![]() |
צ | c | ʦ | ![]() | c | ʦ | ![]() | c | ʦ | ![]() |
ק | k | k | ![]() | k | k | ![]() | k | k | ![]() |
ר | r | r | ![]() | r | r | ![]() | r | r | ![]() |
שׂ | s | s | ![]() | s | s | ![]() | s | s | ![]() |
שׁ | š | ʃ | ![]() | š | ʃ | ![]() | š | ʃ | ![]() |
תּ | t | t | ![]() | t | t | ![]() | t | t | ![]() |
ת | s | s | ![]() | s | s | ![]() | s | s | ![]() |
Vokály
jméno vokálu | znak vokálu | Aškenázská hebrejština | |
---|---|---|---|
šva quiescens | ְ | prázdný vokál | |
šva mobile | ְ | ə, e | ![]() ![]() |
chatef segol | ֱ | v severovýchodní e, jinak též ej | ![]() |
chatef patach | ֲ | a | ![]() |
chatef kamec | ֳ | v severovýchodní o, jinak u | ![]() ![]() |
chirek | ִ | v severovýchodní i, jinak též ə | ![]() ![]() |
chirek male | י ִ | i | ![]() |
cere | ֵ | v severovýchodní ej, jinak aj | |
cere male | י ֵ | v severovýchodní ej, jinak aj | |
segol | ֶ | v severovýchodní e, jinak též ej | ![]() |
patach | ַ | a | ![]() |
kamec | ָ | v severovýchodní o, jinak u | ![]() ![]() |
cholem | ׂ | v severovýchodní ej, v jihovýchodní j, ve střední oj | |
cholem male | וֹ | v severovýchodní ej, v jihovýchodní j, ve střední oj | |
kibuc | ֻ | u | ![]() |
šurek | וּ | u | ![]() |