Alžběta Braniborská
Alžběta Braniborská | |
---|---|
Lehnická kněžna | |
Období | 1436–1449 |
Předchůdce | Ludvík II. Lehnicko-Břežský |
Nástupce | Ludvík III. Lehnicko-Břežský |
Břežská kněžna | |
Období | 1436–1449 |
Předchůdce | Ludvík II. Lehnicko-Břežský |
Nástupce | Ludvík III. Lehnicko-Břežský |
Narození | 29. září 1403 |
Úmrtí | 31. října 1449 (ve věku 46 let) Lehnice |
Manželé | I. Ludvík II. Lehnicko-Břežský [1] II. Václav I. Těšínský [1] |
Potomci | Jiří, Magdaléna, Hedvika |
Dynastie | Hohenzollernové |
Otec | Fridrich I. Braniborský |
Matka | Alžběta Bavorská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Alžběta Braniborská (1403 – 31. října 1449, Lehnice) byla kněžna břežsko-lehnická a těšínská. Pocházela z rodu Hohenzollernů, byla dcerou braniborského kurfiřta Fridricha I.
Život
Stala se druhou manželkou Ludvíka II. Lehnicko-Břežského s nímž měla čtyři děti (syna Jiřího a tři dcery). Ludvík z peněz z jejího věna odkoupil Střelínské knížectví.[2] Po jeho smrti roku 1436 vládla nad manželovými državami až do své smrti roku 1449.[1][2] Později se znovu provdala, tentokráte za knížete těšínského Václava I. Dne 5. srpna 1444 zformovala spolu s dolnoslezskými bezprostředními knížectvími obranný spolek.[3] Po Alžbětině smrti došlo ke snaze proměnit knížectví lehnické a břežské na bezprostřední knížectví (např. lehničtí konšelé požádali českého krále Ladislava Pohrobka o uznání bezprostředního statusu),[4] ale nakonec z obav před případným ovládnutím zemí kališnickým českým zemským správcem Jiřím z Poděbrad se zástupci knížectví vyslovili pro předání držav příbuzným Jiřího II. Lehnicko-Břežského.[5]
Vývod z předků
Fridrich IV. Norimberský | ||||||||||||
Jan II. Norimberský | ||||||||||||
Markéta Goričská | ||||||||||||
Fridrich V. Norimberský | ||||||||||||
Berthold VII. z Henneberg-Schleusingenu | ||||||||||||
Alžběta z Hennebergu | ||||||||||||
Adéla Hesenská | ||||||||||||
Fridrich I. Braniborský | ||||||||||||
Fridrich I. Míšeňský | ||||||||||||
Fridrich II. Míšeňský | ||||||||||||
Alžběta z Lobdeburgu | ||||||||||||
Alžběta Míšeňská | ||||||||||||
Ludvík IV. Bavor | ||||||||||||
Matylda Bavorská | ||||||||||||
Beatrix Svídnicko-Javorská | ||||||||||||
Alžběta Braniborská | ||||||||||||
Ludvík IV. Bavor | ||||||||||||
Štěpán II. Bavorský | ||||||||||||
Beatrix Svídnicko-Javorská | ||||||||||||
Fridrich Bavorský | ||||||||||||
Fridrich II. Sicilský | ||||||||||||
Alžběta Sicilská | ||||||||||||
Eleonora z Anjou | ||||||||||||
Alžběta Bavorská | ||||||||||||
Stefano Visconti | ||||||||||||
Bernabo Visconti | ||||||||||||
Valentina Doria | ||||||||||||
Maddalena Visconti | ||||||||||||
Mastino II. della Scala | ||||||||||||
Beatrice Regina della Scala | ||||||||||||
Taddea da Carrara | ||||||||||||
Odkazy
Reference
- ↑ a b c BOBKOVÁ, Lenka. Česká koruna na sklonku středověku. In: BOBKOVÁ, Lenka. Česká koruna na rozcestí. K dějinám Horní a Dolní Lužice a Dolního Slezska na přelomu středověku a raného novověku (1437-1526). Praha: Casablanca, 2010. ISBN 978-80-87292-10-5. S. 35.
- ↑ a b JIRÁSEK, Zdeněk, a kol. Slezsko v dějinách českého státu I. Od pravěku do roku 1490. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 2012. 708 s. ISBN 978-80-7422-168-2. S. 321.
- ↑ Slezsko v dějinách českého státu I., s. 370.
- ↑ Slezsko v dějinách českého státu I., s. 375.
- ↑ Slezsko v dějinách českého státu I., s. 381-382.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Alžběta Braniborská na Wikimedia Commons
Literatura
- FUKALA, Radek. Slezsko. Neznámá země Koruny české. Knížecí a stavovské Slezsko do roku 1740. České Budějovice: Veduta, 2007. 344 s. ISBN 978-80-86829-23-4. S. 111, 313.
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |