Bedřich Havránek
Bedřich Havránek | |
---|---|
![]() Bedřich Havránek | |
Narození | 4. ledna 1821 Praha-Nové Město Rakouské císařství ![]() |
Úmrtí | 1. března 1899 (ve věku 78 let) Praha Rakousko-Uhersko ![]() |
Povolání | malíř, ilustrátor, učitel a grafik |
Podpis | ![]() |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b6/Trenkwald%2C_Josef_Matyas_-_podobizna_Bedricha_Havranka.jpg/220px-Trenkwald%2C_Josef_Matyas_-_podobizna_Bedricha_Havranka.jpg)
Bedřich Havránek (Friedrich Hawranek; 4. ledna 1821, Praha-Nové Město[1] – 1. března 1899, tamtéž[2]) byl český malíř, ilustrátor a pedagog.
Život
Narodil se jako druhý syn kriminálního rady Antonína Havránka v Praze, Spálené ulici v domě zvaném U Myslíků. Jeho matka, Antonie rozená Dequoy, byla původem Francouzka, dcera železničního inženýra, který emigroval v době napoleonských válek do Čech. Bedřich Havránek vyrůstal v intelektuálním prostředí a dostalo se mu dobrého vzdělání.
V patnácti letech začal studovat na pražské Akademii krajinomalbu u Antonína Mánesa. Po jeho smrti pokračoval ve studiu nejprve u Christiana Rubena a později u Maxe Haushofera. Po ukončení studií navštívil Francii, Polsko, Švýcarsko, Anglii, Bavorsko, Rakousko a Německo. Žil v Praze jako svobodný mládenec bez finančních starostí. Malba a grafika patřily spolu s poznáváním cizích kultur k jeho koníčkům. Byl oblíbeným společníkem a o jeho obrazy byl zájem mezi sběrateli. Patřil k oblíbeným ilustrátorům knih rakouského arcivévody a cestovatele Ludvíka Salvátora Toskánského, který byl jeho žákem. Podle skic, které mu arcivévoda posílal z cest, a později i podle Havránkových vlastních fotografií, zpracoval formou dřevorytů ilustrace nejméně tří cestopisů: Karavanská cesta z Egypta do Sýrie vyšla německy, anglicky (1881) i česky (1885)[3], Märchen aus mallorce (1885),
Zemřel roku 1899 a byl pohřben na Olšanských hřbitovech.
Dílo
Pod vlivem svého učitele Antonína Mánesa si vypěstoval lyrický vztah k české krajině. Až do pozdního věku chodil malovat se skicákem do plenéru. Haushoferův německý romantismus se v Havránkově díle projevil volbou pitoreskních motivů, zpočátku zejména z okolí jezer Chiem a König v Alpách nebo ze Šumavy. Od Haushofera se naučil zaznamenat kresbou celkové rozvržení kompozice a velmi podrobně také jednotlivé krajinné detaily. Obrazy ale maloval až v ateliéru a v souladu s tehdejší koncepcí krajinářství se nepokoušel o přesné zobrazení krajiny, která byla předlohou. Maloval také veduty měst a hradů a do krajin často komponoval části architektur.
V pozdějším díle opustil romantické pojetí krajiny a soustředil se na zachycení atmosféry dne a modelaci pomocí jemných odstínů barev. Ve svých skicách proto zaznamenával kromě místa i denní dobu. Počátkem 80. let opustil malbu olejem a věnoval se akvarelu. Jeho velké akvarelové obrazy, kterými obesílal výstavy Krasoumné jednoty po roce 1884, představují výseky krajin s figurální stafáží, která do obrazu vnáší žánrový prvek. Pomocí vlastní techniky, kombinující akvarel a malbu temperou, dokázal zachytit i nejdrobnější detaily. Jeho malířský styl budil obdiv soudobé kritiky, ale na konci 19. století již představoval určitou kuriozitu a působil anachronicky.[4]
Zastoupení ve sbírkách
- Národní galerie v Praze
- Galerie Středočeského kraje v Kutné Hoře
- Galerie výtvarného umění v Ostravě
- Oblastní galerie Vysočiny v Jihlavě
- Oblastní galerie v Liberci
- Severočeská galerie výtvarného umění v Litoměřicích
- Galerie moderního umění v Roudnici nad Labem
- Galerie umění Karlovy Vary
- Alšova jihočeská galerie v Hluboké nad Vltavou
- Muzeum umění Olomouc
- Galerie výtvarného umění v Náchodě
- Památník národního písemnictví
Galerie
- Bedřich Havránek – Most v Alpách
- Bedřich Havránek – Český Krumlov
- Bedřich Havránek – Staroměstské mlýny po požáru v roce 1848 (1852)
- Bedřich Havránek – Údolí u potoka
- Bedřich Havránek – Břeh mezi Novými a Dolními Loděckými mlýny
- Bedřich Havránek – Ostrov Kampa v Praze (1852)
Známá díla
Cesta ve vsi (90. léta), Národní galerie v Praze, odkaz Josefa Hlávky
Reference
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu
- ↑ Archiv hl. m. Prahy, Matrika zemřelých u Nejsvětější Trojice ve Spálené ul., sign. TRS Z5, s. 162
- ↑ LUDWIG SALVATOR. Karavanská cesta z Egypta do Sýrie [online]. František Šimáček Praha, 1885. Dostupné online.
- ↑ Markéta Dlábková, in: Blažíčková-Horová Naděžda, Sekyrka Tomáš (eds.), 2008, s. 80
Literatura
- Blažíčková-Horová Naděžda, 19th-Century Art in Bohemia (1790–1910), Painting, Sculpture, decorative arts, National gallery in Prague, 2009, ISBN 978-80-7035-426-1
- BLAŽÍČKOVÁ-HOROVÁ, Naděžda. Bedřich Havránek. Praha: Odeon, 1994. (Malá galerie). ISBN 80-207-0436-1.
- Blažíčková-Horová Naděžda, Sekyrka Tomáš (eds.), Odkaz Josefa Hlávky Národní galerii v Praze, Národní galerie v Praze 2008, ISBN 978-80-7035-391-2
- Vlček Tomáš, K souborné výstavě Bedřicha havránka, Umění XXXVII, 1989, č. 2, s. 179–182
- Blažíčková-Horová Naděžda, Bedřich Havránek 1821-1899, NG Praha 1985
- Loriš Jan, 1951, Kresby Bedřicha Havránka, kat. 16 s., Národní galerie v Praze
- Heslo Havránek Bedřich in Ottův slovník naučný
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Bedřich Havránek na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Bedřich Havránek
- Bedřich Havránek v informačním systému abART
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |