Boletický panel
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Severn%C3%ADTerasaVzorovn%C3%ADk2.jpg/220px-Severn%C3%ADTerasaVzorovn%C3%ADk2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Budova_MFF_Praha_7.jpg/220px-Budova_MFF_Praha_7.jpg)
Boletický panel (výrobní označení OD-001) je stavební prvek využívaný na stavbách budovaných ve třetí čtvrtině 20. století na území někdejšího Československa. Používal se na vnějším plášti budov, kde se uplatňovalo pohledové barevné sklo v kovových rámech.
Historie
Jeho název je odvozen od místa výroby těchto prvků, k čemuž docházelo v Boleticích nad Labem u Děčína.[1] Prototypově si zde panely vlastního patentovaného systému GAMA nechal vyrobit architekt Karel Prager po roce 1960 pro budovu Makromolekulárního ústavu na Petřinách.[2] Později je použil též na Federálním shromáždění a na projektové ateliéry (dnes sídlo IPR).[3]
V Boleticích se pak podobné panely produkovaly ve velkém mezi roky 1961 a 1980. Dle odhadů našel své využití jako obkladový materiál na více než třech tisících budovách veřejné občanské vybavenosti, mezi něž se řadí školky, školy, sportovní haly či administrativní budovy.[1] Rozšíření panelu pomohla snaha o unifikaci ve stavebnictví spojená s prefabrikací jednotlivých prvků, která v Československu dosáhla vrcholu v sedmdesátých letech 20. století.[1]
Podoba panelu
Panel má základní nosnou konstrukci složenou z malých ocelových částí o standardizovaných rozměrech, které jsou k sobě vzájemně svařeny do rámů z ocelových profilů s průřezem o rozměrech 40×90×3 milimetry.[1] Celý panel je z vnější strany obvykle obložen pohledovým sklem.[4] Pod ním se nachází cementotřísková deska nebo deska z osinkocementu, která je požárně odolná. Dále je přítomna vrstva minerální vlny, jejíž parametry ovšem již neposkytují v 21. století požadovanou tepelnou izolaci, a z interiérové strany se znovu nachází cementotřísková či osinkocementová deska.[5]
Zdravotní potíže
Nevýhodou boletických panelů ve variantě s deskou z osinkocementu (azbestocement) je obsah azbestu, který je v případě uvolňování do prostředí zdraví škodlivý. Navíc jeho účinky se mohou projevit za deset, ale rovněž za čtyřicet let po pohybu v jeho blízkosti.[5] Části obsahující azbest se mohou v panelu nacházet jak ve vnitřní desce, tak rovněž ve vnější desce zakrývané exteriérovým sklem.[6]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d PETRÁŠ, Václav. Nové možnosti sanací Boletických panelů. Ostrava, 2019 [cit. 2020-01-19]. 42 s. autoreferát k disertační práci. Fakulta bezpečnostního inženýrství Vysoké školy báňské - Technické univerzity Ostrava. Vedoucí práce Isabela Bradáčová. s. 5. Dostupné online.
- ↑ První boletické panely najdeme na “makrokouli“. Jak dnes vypadá Makromolekulární ústav na Petřinách?. praha.camp [online]. 2020-07-03 [cit. 2023-12-28]. Dostupné online.
- ↑ Rozporuplný Prager. Tři prosklené pavilony u Emauz vzbuzují emoce už téměř 50 let, jaká je jejich historie?. praha.camp [online]. 2020-10-13 [cit. 2023-12-28]. Dostupné online.
- ↑ Azbest: Jak vypadá tzv. boletický panel?. EnviWeb [online]. 2013-02-12 [cit. 2020-01-19]. Dostupné online.
- ↑ a b JANČAR, Rostislav. Jak se likviduje materiál, který je zákeřnější než terorista. iDNES.cz [online]. 2007-07-25 [cit. 2020-01-19]. Dostupné online.
- ↑ PEŠOUT, Radek. Školy a školky prošly revizí. Azbest se v některých našel. Litoměřický Deník [online]. 2012-01-09 [cit. 2020-01-19]. Dostupné online.
Externí odkazy
- JANČAR, Rostislav. Jak se likviduje materiál, který je zákeřnější než terorista. iDNES.cz [online]. 2007-07-25 [cit. 2020-01-19]. Dostupné online.
- PETRÁŠ, Václav. Nové možnosti sanací Boletických panelů. Ostrava, 2019 [cit. 2020-01-19]. 42 s. autoreferát k disertační práci. Fakulta bezpečnostního inženýrství Vysoké školy báňské - Technické univerzity Ostrava. Vedoucí práce Isabela Bradáčová. s. 5. Dostupné online.