Cenzura v Sovětském svazu
Cenzura v Sovětském Svazu byla všudypřítomná a přísně dodržována.
Cenzura byla prováděna ve dvou hlavních směrech:
- Státní tajemství byla zpracována Generálním ředitelstvím pro ochranu státního tajemství v tisku (také známý jako Glavlit), který měl na starosti prověření všech publikací a vysílání za účelem odhalení vyzrazení státního tajemství
- Cenzura, v souladu s oficiální ideologií a politikou komunistické strany, byla prováděna za účasti několika organizací:
- Goskomizdat cenzuroval všechny tiskoviny: beletrie, poezie, atd.
- Goskino prověřoval kina
- Gosteleradio se staral o rádiové a televizní vysílání
Cenzura tiskovin
Sovětská vláda prováděla masové ničení předrevolučních a cizích knih anebo časopisů z knihoven. Tyto knihy byly dostupné pouze ve zvláštních kolekcích, ty byly dostupné pouze se speciálním povolením přidělované KGB.
Sovětské knihy a časopisy také mizely z knihoven podle toho, jak se měnila sovětská historie. Sovětští občané často preferovali zničení politicky nekorektních publikací či fotografií, protože si je spojili s častým sužujícím pronásledováním vládou.
Po zatčení Berija v roce 1953 všichni, kdo odebírali Velkou sovětskou encyklopedii, obdrželi stránku, aby mohli nahradit starý článek o Berijovi.
Odkazy
Související články
- Cenzura v Rusku
- Sovětská propaganda
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Censorship in the Soviet Union na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Cenzura v Sovětském svazu na Wikimedia Commons
- Stelmakh, Valeria. Reading in the context of censorship in the Soviet Union. Libraries & Culture. Winter 2001, s. 143–151. DOI 10.1353/lac.2001.0022. JSTOR 25548897. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |