Emanuel Krescenc Liška
Emanuel Krescenc Liška | |
---|---|
![]() E. K. Liška (J. Mukařovský 1884) | |
Narození | 19. dubna 1852 Mikulovice Rakouské císařství ![]() |
Úmrtí | 18. ledna 1903 (ve věku 50 let) Praha-Bubeneč Rakousko-Uhersko ![]() |
Místo pohřbení | Olšanské hřbitovy |
Povolání | malíř, učitel a ilustrátor |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Emanuel Krescenc Liška (19. dubna 1852 Mikulovice (okres Znojmo)[1] – 18. ledna 1903 Praha-Bubeneč[2]) byl český malíř a ilustrátor.
Život a dílo
Narodil se v rodině správce statku (Wirtschafdirektor) v Milevsku Matyáše Lišky a jeho manželky Veroniky.[1] Krátce po jeho narození se rodina přestěhovala do Milevska. Otec brzy zemřel a Emanuel se s matkou přestěhoval do Prahy, kde absolvoval vyšší reálku. Matka zemřela v roce 1868, když bylo Emanuelovi šestnáct let,[3] a po rodičích nezbylo téměř žádné dědictví. V letech 1869–1877 vystudoval monumentální malířství na Akademii výtvarných umění v Praze, pod vedením profesorů J. M. Trenkwalda, Antonína Lhoty a Jana Swertse.[4] Jako mnozí z jeho spolužáků neměl dostatek financí a vydělával si během studia na živobytí drobnými kresbami, ilustracemi (např. k Havlíčkovu Křtu svatého Vladimíra), doučováním a jako asistent kreslení na gymnáziu. V letech 1878-1879 studoval ještě na Akademii v Mnichově a díky Klárovu stipendiu absolvoval studijní pobyt v Římě.[5]
Prvními většími úspěchy byla druhá cena v soutěži na výzdobu Národního divadla za skici pro chodbu Národního divadla a zakázka od pražského magistrátu na zhotovení kopie Mánesovy kalendářní desky na staroměstském orloji.
V roce 1879 společně s Jakubem Schikanedrem vyhrál soutěž na výzdobu královské lóže Národního divadla; jejich historické vlysy Tři doby země české později shořely při požáru. Za ušetřené peníze z cen odjel studovat na malířskou akademii do Mnichova. Po návratu vytvořil velké obrazy:
- Zjevení Astarty Manfrédovi, námět z dramatické básně Lorda Byrona̟; za obraz dostal státní stipendium.
- Hagar lkající v poušti nad mrtvým Ismaelem (1882).
- Ukřižování Páně nástěnný obraz v kapli sv. archanděla Rafaela v Klárově ústavu slepců, za nějž získal Klárovo římské stipendium na dvouletý studijní pobyt v Itálii, především v bydlel Římě.
V souladu s podmínkami stipendia vytvořil několik monumentálních obrazů s tematikou z římské historie a křesťanství:
- Římskému císaři Maximianovi se zjevují jeho oběti: svatí mučedníci Šebestián, Pankrác a Anežka Římská (signováno E. K. Liška Roma). Obraz na pražské výstavě nešťastnou náhodou shořel.[6]. Dochovala se litografie díla a malovaná skica v Národní galerii v Praze.[7]
- Michelangelův sen (zjevení Mojžíše)
- Kristus na hoře Olivetské (Řím, 1888)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Praha-Ol%C5%A1any%2C_hrob_Emanuele_Krescence_Li%C5%A1ky_%282%29.jpg/200px-Praha-Ol%C5%A1any%2C_hrob_Emanuele_Krescence_Li%C5%A1ky_%282%29.jpg)
- Kristus a Madona, tyto obrazy byly vystaveny roku 1888 jednak na Liškově samostatné výstavě ve Skleněném paláci v Mnichově, a dále téhož roku v pražském Rudolfinu.[9] Poslední dva jmenované obrazy se objevily také na Jubilejní zemské výstavě v Praze 1891.
- Vdovec' (nad kolébkou dítěte)
- Lady Macbeth
- Pierot v parku
- Dřímající mnich
- Mater dolorosa' (Trpící bolestná Vlast)
- Vesnické námluvy (1896)
Roku 1888 byl Liška jmenován profesorem figurální a dekorativní kresby na státní Uměleckoprumyslové škole v Praze. Výrazným tématem jeho prací je noc s měsícem. Vedle biblických a církevních námětů obrazů se zaměřoval na historické výjevy a ilustrace světové poezie.
Rodina, úmrtí a památka
Emanuel Krescenc Liška se 26. září roku 1892 u sv. Jindřicha v Praze oženil s Růženou Cífkovou (* 1874), dcerou pražského hostinského a hoteliéra Antonína Cífky. Měli dva syny, starší Jaroslav (* 1893) se stal malířem, mladší Vladimír Václav (* 1897) se orientoval na praktické zaměstnání.[10] Liška zemřel v důsledku zápalu a otoku plic.
Liška za svého života prodal jen málo obrazů, ale zanechal rozsáhlou uměleckou pozůstalost. [11] [12]
Na jeho smrt reagoval Bohdan Kaminský básní In memoriam. [13]
Galerie
- Hagar a Izmael na poušti
- Kristus na hoře Olivetské (1886)
- Umírající Kain (1885)
- Italská vila
- Císaři Maximianovi se zjevují oběti (1888)
- Vesnické námluvy (1896)
Reference
- ↑ a b Matriční záznam o narození a křtu farnost Mikulovice
- ↑ Matriční záznam o úmrtí a pohřbu farnosti při kostele sv. Gotharda v pražské Bubenči
- ↑ Policejní ředitelství I, konskripce, karton 354, obraz 164 [online]. Praha: Národní archiv. Dostupné online.
- ↑ KOTALÍK Jiří (ed.):Almanach Akademie výtvarných umění v Praze. K 180. výročí založení (1799–1979). AVU a NG Praha 1979, s. 89
- ↑ **. Em. K. Liška zemřel (nekrolog) [online]. Praha: Lidové noviny, 21.1.1903 [cit. 2023-05-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2020-06-25.
- ↑ ** Em. K. Liška zemřel (nekrolog), s. 4
- ↑ Roman PRAHL, Malířství v generaci Národního divadla, in:Dějiny českého výtvarného umění III/2 1780-1890, Academia Praha 2001, s. 82-83
- ↑ Doprovodná informační cedule umístěná u hrobu Emanuela Krescence Lišky na Olšanských hřbitovech v Praze. (Olšanský hřbitov VI, odd. 11b, hrob 5)
- ↑ Zlatá Praha roč. 6, č. 4, 1888, s. 48
- ↑ Pobytová přihláška pražského magistrátu
- ↑ WEITENWEBER, Vilém. Emanuel Krescenc Liška. Zlatá Praha. 12. 1884, roč. 1, čís. 51, s. 614–615. Dostupné online.
- ↑ ČAPEK, Karel Matěj. E. K. Liška. Zlatá Praha. 1. 1903, roč. 20, čís. 13, s. 154–155. Dostupné online.
- ↑ KAMINSKÝ, Bohdan. In memoriam. Za E. K. Liškou. Zlatá Praha. 1. 1903, roč. 20, čís. 13, s. 154. Dostupné online.
Článek vznikl s využitím materiálů z Digitálního archivu časopisů ÚČL AV ČR, v. v. i. (http://archiv.ucl.cas.cz/).
Literatura
- Harlas F.X., Souborná výstava obrazů Em. Krescence Lišky na paměť 20. výročí jeho smrti. Praha 1922
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Emanuel Krescenc Liška na Wikimedia Commons
Autor Emanuel Krescenc Liška ve Wikizdrojích
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Emanuel Krescenc Liška
- Soupis pražského obyvatelstva 1830-1910 (1920), Liška Emanuel (1852)
- E. K. Liška na webu Městské knihovny Znojmo
- Emanuel Krescenc Liška v informačním systému abART