František Dvorský
PhDr. František Dvorský | |
---|---|
![]() František Dvorský | |
Narození | 25. září 1846 Strážnice Rakouské císařství ![]() |
Úmrtí | 3. listopadu 1917 (ve věku 71 let) Brno Rakousko-Uhersko ![]() |
Povolání | spisovatel a učitel |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
František Dvorský (25. září 1846 Strážnice[1] – 3. listopadu 1917 Brno[2]) byl moravský středoškolský profesor, přírodovědec a vlastivědný pracovník.
Biografie
V mládí František Dvorský studoval na gymnáziích ve Strážnici,[3] Kroměříži a Litomyšli. Dva roky pak byl zapsaný jako privatista (externí student) na teologické fakultě v Olomouci, odkud přešel na filozofickou fakultu vídeňské univerzity.[4] Na vídeňské univerzitě působil ve spolku českých akademiků Morava.[5]
Jako učitel poté působil v několika školách na Moravě (mezi lety 1864 a 1867), následně pak působil jako vychovatel v Bílkově ústavu, po roce 1870 pak suploval na gymnáziu v Uherském Hradišti a v roce 1871 pak začal učit na gymnáziu v Uničově.
Dne 27. září 1873 se v Boskovicích oženil s Kateřinou Luňáčkovou (*1851–1852)[6]
V roce 1875 pak přešel na dvojjazyčné státní gymnázium v Třebíči, kde pracoval mezi lety 1875 a 1886.[7]
V roce 1886 pak František Dvorský přešel do Brna, kde začal učit na 2. českém státním gymnáziu, od roku 1895 pak byl členem muzejní sekce Moravského hospodářského spolku a v roce 1896 se stal konzervátorem mineralogické sbírky Františkova muzea (pozdější Moravské zemské muzeum). Roku 1898 se začal starat také o prehistorické sbírky v témže muzeu.[5]
Zemřel v Brně, jako příčina úmrtí byla udána stařecká slabost (Altersschwäche).[2]
Dílo
V Třebíči se František Dvorský začal věnovat mineralogii, setkal se s hospodářským radou třebíčského velkostatku A. Hanischem, kdy společně podnikali výzkumné mineralogické cesty po okolí Třebíče. Ve spolupráci s vídeňským geologem Franzem Eduardem Suessem zmapovali geologické podloží západní Moravy. Nedaleko Kožichovic nalezl tzv. zelené sklo, po posouzení bylo zjištěno, že je to tzv. moldavit (vltavín). Později sepsal o původu moldavitů několik prací.[5]
Od roku 1897 začal působit jako redaktor Vlastivědy moravské.[8] Je autorem knih Třebický okres a Náměšťský okres.[9] V roce 1899 odešel do důchodu.[5]
Jako přírodovědec se zajímal zejména o mineralogii. Na Moravě bylo jeho zásluhou objeveno několik nových nalezišť nerostů. Později působil ve Františkově muzeu v Brně. Dnes jeho sbírky spravuje Moravské zemské muzeum.[8] U Rokytnice nad Rokytnou pod zámkem Sádek založil grafitový důl.[4]
Knižní vydání
- O vltavínech moravských (Nový příspěvek k řešení otázky vltavínů; nákladem vlastním, kol. r. 1900)
- Vlastivěda moravská. I, Země a lid. Díl 1, Přírodní poměry Moravy (V Brně, Nákladem Musejního spolku, 1897)[p 1]
- Vlastivěda moravská. I, Země a lid. Díl III všeobecné části, Dějiny Moravy od nejstarších dob až do r. 1848 (V Brně, nákladem Musejního spolku, 1899-1914)
- Vlastivěda moravská. II, Místopis Moravy. Díl II [i.e. IV] místopisu, Jihlavský kraj. Čís. 66, Třebický okres (V Brně, Musejní spolek, 1906)
- O starožitném panském rodě Benešoviců. Čásť I, O Benešovicích - vyjímaje rod pánů z Kravař (V Brně, Musejní spolek, 1907)
- Vlastivěda moravská. II., Místopis Moravy. Díl VI. Místopisu, Znojemský kraj. Čís. 45., Náměšťský okres (V Brně, nákladem Musejního spolku v Brně, 1908)
- O starožitném panském rodě Benešoviců. Čásť II, O rodě pánů z Kravař (V Brně, Musejní spolek, 1910)
- Vlastivěda moravská. II, Místopis Moravy. Díl II místopisu, Hradištský kraj. Čís. 59, Strážnický okres (V Brně, Musejní spolek, 1914)
- Vlastivěda moravská. II, Místopis Moravy. Díl VI místopisu, Znojemský kraj. Čís. 42, Hrotovský okres (V Brně, Musejní spolek, 1916)
Posmrtná vydání
- Vlastivěda moravská. II, Místopis Moravy. Díl VI. místopisu, Znojemský kraj. Čís. 45, Náměšťský okres (Brno, GARN, 2008)[7]
- Vlastivěda moravská. II, Místopis Moravy. Díl II. místopisu, Jihlavský kraj. Čís. 66, Třebický okres (Brno, GARN, 2008)[7]
- Vlastivěda moravská. II, Místopis Moravy. Díl VI. místopisu, Znojemský kraj. Hrotovský okres (Brno, GARN, 2008)
Posmrtné pocty
Jméno Františka Dvorského nese několik ulic moravských měst: Brna-Štýřic,[10] Třebíče-Boroviny[11] a Strážnice.[12][13]
Odkazy
Poznámky
- ↑ Některé části Vlastivědy moravské napsali jiní autoři, František Dvorský byl z velké části jejich odpovědným redaktorem.
Reference
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu
- ↑ a b Matriční záznam o úmrtí a pohřbu
- ↑ Regionální osobnosti. 1. vyd. Třebíč: Okresní knihovna, 1995. 68 s. ISBN 80-85062-01-1. S. 10.
- ↑ a b Jubileum. Moravská Orlice. 25.9.1916, roč. 54, čís. 218, s. 3. Dostupné online [cit. 2016-09-25]. ISSN 1803-117X.
- ↑ a b c d VLAŠIMSKÝ, Pavel. DVORSKÝ František 25.9.1846-3.11.1917 [online]. Historický ústav AV ČR [cit. 2019-06-22]. Dostupné online.
- ↑ Matrika oddaných, Boskovice, 1870-1912, snímek 30
- ↑ a b c Významní přírodovědci Třebíčska [online]. Třebíč: Městský úřad Třebíč [cit. 2020-01-07]. Dostupné online.
- ↑ a b BAZALOVÁ, Eva. Kalendárium osobností Třebíčska 2002 [online]. Třebíč: Městská knihovna v Třebíči, rev. 2002-06-21 [cit. 2009-07-15]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-03-07.
- ↑ VÝZNAMNÍ PŘÍRODOVĚDCI TŘEBÍČSKA [online]. Třebíč: Město Třebíč [cit. 2019-06-08]. Dostupné online.
- ↑ FLODROVÁ, Milena. Brněnské ulice a vývoj jejich názvů od 13. století po dnešek [online]. Brno: Magistrát města Brna [cit. 2009-07-15]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-03-25.
- ↑ Aplikace „Původ ulic“ na GISu města Třebíče[nedostupný zdroj]
- ↑ Číselník ulic města Strážnice. www.straznice-mesto.cz [online]. [cit. 2009-07-15]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-06-09.
- ↑ Osobnosti města Strážnice. www.straznice-mesto.cz [online]. [cit. 2009-07-15]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-02-25.
Literatura
- KUTNAR, František; MAREK, Jaroslav. Přehledné dějiny českého a slovenského dějepisectví : od počátků národní kultury až do sklonku třicátých let 20. století. 2. vyd. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 1997. 1065 s. ISBN 80-7106-252-9.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu František Dvorský na Wikimedia Commons
Autor František Dvorský ve Wikizdrojích
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je František Dvorský
- František Dvorský v Encyklopedii dějin města Brna
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |