Gonio
Gonio | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Souřadnice | 41°34′23″ s. š., 41°34′25″ v. d. |
Stát | Gruzie![]() |
![]() ![]() Gonio | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 0,0 km² |
Správa | |
Status | zaniklé sídlo |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Gonio_Castle.jpg/220px-Gonio_Castle.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/The_gate_of_the_Gonio_castle.jpg/220px-The_gate_of_the_Gonio_castle.jpg)
Pevnost Gonio (gruzínsky გონიოს ციხე, historicky nazývaná Apsaros, představuje zbytek římského opevněného města v Adžárii na jihozápadě Gruzie, 15 km jižně od Batumi a nedaleko hranic s Tureckem. Pevnost se nachází na břehu Černého moře při ústí řeky Čoroch.
První zmínka o pevnosti pochází z 1. století z díla Naturalis historia Plinia staršího. Ve 2. století se jednalo o dobře opevněné římské město s divadlem a hippodromem, posádku tvořilo až 1500 vojáků. Město je někdy považované za římské centrum v oblasti Kolchidy.
Po pádu Římské říše se pevnost dostala do oblasti vlivu Byzantské říše, krátce zde měli obchodní základnu Janované. Ve 14. století byl poprvé použit název Gonio.
V roce 1547 se Gonio stalo součástí Osmanské říše, v roce 1878 bylo po rusko-turecké válce podle Sanstefanské mírové smlouvy přičleněno k Ruskému impériu.
Podle jedné z tradic se v pevnosti nalézá hrob apoštola svatého Matěje.
Z pevnosti se dochovaly hradby a zbytky zdí vnitřních objektů. Archeologické vykopávky na území pevnosti znovu probíhají od 90. let 20. století. Jedná se o vyhledávaný turistický cíl, nachází se zde také archeologická expozice.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Gonio na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Gonio na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |