Jaderná energetika na Ukrajině
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ab/Green_pog.svg/10px-Green_pog.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/10px-Red_pog.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Cyan_pog.svg/10px-Cyan_pog.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Black_pog.svg/10px-Black_pog.svg.png)
(v mapě nejsou uvedeny některé nerealizované plány, jejichž přesná lokalita není známa, například Novoazovsk a Černobyl II)
Jaderná energetika na Ukrajině se v roce 2020 zasloužila o 54,9% veškeré vyrobené elektrické energie v zemi.[1] To je více než dvojnásobek toho, jak tomu bylo v roce 1990 (24,5%). Tímto se Ukrajina umístila na 3. místo v Evropě v podílu jádra v energetickém mixu, hned za Francií a Slovenskem. V zemi se nachází 15 komerčních reaktorů v provozu, 4 komerční reaktory mimo provoz, 2 reaktory ve výstavbě a 3 malé výzkumné, z čehož jeden na Krymu v Sevastopolu, který je pod kontrolou Ruské federace. Jaderná energie v zemi produkuje přes 13 100 MW a tím se řadí na 7. místo v jaderné instalované kapacitě.[2][3]
Ukrajinská jaderná energie je také nechvalně známa největší jadernou katastrofou v dějinách lidstva, havárií v Černobylské jaderné elektrárně.
30. ledna 2022, poprvé v historii jednotné Ukrajiny, bylo v provozu všech 15 reaktorů najednou kvůli elektrické síti v ostrovním režimu.[4]
Přehled
![Výroba elektrické energie na Ukrajině](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Electricity-prod-source-stacked.svg/341px-Electricity-prod-source-stacked.svg.png)
Ukrajina je na jaderné energii silně závislá, provozuje celkem 4 jaderné elektrárny, ve kterých je dohromady 15 reaktorů, které jsou všechny v provozu. 12 z 15 reaktorů bylo uvedeno do provozu ještě před rokem 1991, tedy za dob Sovětského svazu. Všechny reaktory, které Ukrajina provozuje, jsou sovětské koncepce VVER (13 VVER-1000 a 2 menší VVER-440). Oba tyto typy jsou provozovány i v České republice v Dukovanech i Temelíně.
V roce 2006 plánovala vláda Ukrajiny do roku 2030 postavit 11 nových energetických bloků, což by znamenalo téměř zdvojnásobení instalovaného výkonu.
Ukrajina odebírala jaderné palivo výhradně z Ruska od ruské společnosti TVEL, ale od roku 2008 země také získává jaderné palivo od Westinghouse. Od roku 2014 vzrostl podíl Westinghouse na dovozu na více než 30 %.[5] V roce 2018 byla smlouva Westinghouse na dodávky paliva VVER prodloužena do roku 2025.[5] Ropa a zemní plyn poskytují zbytek energie v zemi.
V únoru 2018 Ukrajina zajistila americké financování ve výši 250 milionů dolarů na vybudování skladu vyhořelého jaderného paliva, což zabrání nutnosti přepravovat vyhořelé jaderné palivo do Ruska.
V roce 2019 Energoatom a Turboatom podepsaly pětiletou smlouvu na modernizaci kondenzátorů a turbín v řadě ukrajinských jaderných elektráren.
V srpnu 2021 Energoatom a Westinghouse podepsaly smlouvu na výstavbu reaktorů Westinghouse AP1000, první dva z nich budou instalovány na 5. a 6 bloku Chmelnycké jaderné elektrárny. Navíc probíhá dostavba 3. a 4. bloku za použití nepoužitých komponent z elektrárny Belene v Bulharsku.[6]
Černobylská havárie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Chernobyl_04710018_%288134364258%29.jpg/339px-Chernobyl_04710018_%288134364258%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Anti-Nuclear_Picket_Kiev_03.jpg/339px-Anti-Nuclear_Picket_Kiev_03.jpg)
Katastrofa v Černobylu byla jaderná havárie, která se uskutečnila 26. dubna 1986 v Černobylské jaderné elektrárně. Výbuch a následný požár uvolnil do atmosféry velké množství radioaktivních částic, které se rozšířily po velké části Evropy. Je považována za nejhorší nehodu jaderné elektrárny v historii a je jednou ze dvou klasifikovaných jako událost úrovně 7 na Mezinárodní stupnici jaderných událostí (druhá je jaderná katastrofa ve Fukušimě Daiichi).[7]
Seznam reaktorů
Seznam komerčních provozovaných nebo stavěných reaktorů na území Ukrajiny
Název | Umístění | Typ | Výkon (MWe) | Uvedení do provozu | Poznámky |
---|---|---|---|---|---|
Chmelnycky | Netišyn | VVER-1000/320 | 1000 | 1987 | |
VVER-1000/320 | 1000 | 2004 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | Ve výstavbě | Výstavba započala v roce 1986, plánováno spuštění v roce 2027 | ||
VVER-1000/320 | 1000 | Ve výstavbě | Výstavba započala v roce 1987, plánováno spuštění v roce 2029 | ||
AP1000 | 1100 | 2024 | |||
AP1000 | 1100 | 2024 | |||
Rovno | Varaš | VVER-440/213 | 440 | 1980 | |
VVER-440/213 | 440 | 1981 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | 1986 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | 2004 | |||
Jižní Ukrajina | Južnoukrajinsk | VVER-1000/302 | 1000 | 1982 | |
VVER-1000/338 | 1000 | 1985 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | 1989 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | Konzervace | Výstavba započala roku 1987, aktuálně zakonzervováno | ||
Záporoží | Energodar | VVER-1000/320 | 1000 | 1984 | Největší jaderná elektrárna v Evropě |
VVER-1000/320 | 1000 | 1985 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | 1986 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | 1987 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | 1989 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | 1996 |
Seznam komerčních reaktorů na území Ukrajiny trvale mimo provoz
Název | Umístění | Typ | Výkon (MWe) | Uvedení do provozu | Odstavení | Poznámky |
---|---|---|---|---|---|---|
Černobyl | Pripjať | RBMK-1000 | 1000 | 1977 | 1996 | |
RBMK-1000 | 1000 | 1978 | 1992 | Odstaveno z důvodu požáru turbínové haly roku 1991 | ||
RBMK-1000 | 1000 | 1981 | 2000 | Odstaveno na příkaz Leonida Kučmy a pro kompenzace od EU | ||
RBMK-1000 | 1000 | 1983 | 1986 | Explodoval |
Seznam nedokončených nebo nezapočatých komerčních reaktorů na území Ukrajiny
Název | Umístění | Typ | Výkon (MWe) | Zrušení stavby | Poznámky |
---|---|---|---|---|---|
Černobyl | Pripjať | RBMK-1000 | 1000 | 1988 | Plánováno spustit v listopadu 1986, později 1988 |
RBMK-1000 | 1000 | 1988 | Plánováno spustit v prosinci 1988, později 1990 | ||
Čyhyryn | Orbita | VVER-1000/320 | 1000 | plán zrušen v roce 1989 | |
VVER-1000/320 | 1000 | plán zrušen v roce 1989 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | plán zrušen v roce 1989 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | plán zrušen v roce 1989 | |||
Charkov | Birky | VVER-1000/320 | 1000 | plán zrušen v roce 1989 | |
VVER-1000/320 | 1000 | plán zrušen v roce 1989 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | plán zrušen v roce 1989 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | plán zrušen v roce 1989 | |||
Cherson | ? | ? | - | Plán zrušen | |
? | - | Plán zrušen | |||
Ivano-Frankivsk | Rožniativ | VVER-1000/302 | 1000 | Přesunuto | Prvotní verze VVER-1000, přeprojektováno na Jihoukrajinskou JE |
VVER-1000/302 | 1000 | Přesunuto | |||
Jižní Ukrajina | Južnoukrajinsk | VVER-1000/320 | 1000 | Plán zrušen v roce 1990 | Nedostatečné chladicí možnosti |
VVER-1000/320 | 1000 | Plán zrušen v roce 1990 | |||
Krym | Ščelkino | VVER-1000/320 | 1000 | 1989 | Plánováno spustit v roce 1991, téměř dokončeno |
VVER-1000/320 | 1000 | 1989 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | 1989 | |||
VVER-1000/320 | 1000 | 1989 | |||
Kyjev | Otašiv | VVER-1000 | 1000 | Plán zrušen v roce 1986 | Zrušeno po Černobylu, vytápění |
VVER-1000 | 1000 | Plán zrušen v roce 1986 | |||
Novoazovsk | Novoazovsk | VVER-500/271 | 500 | Plán zrušen | Kombinovaná výroba tepla a elektřiny |
VVER-500/271 | 500 | Plán zrušen | |||
VVER-500/271 | 500 | Plán zrušen | |||
VVER-500/271 | 500 | Plán zrušen | |||
Oděsa | Teplodar | VVER-1000/320 | 1000 | plán zrušen v roce 1989 | Kombinovaná výroba tepla a elektřiny |
VVER-1000/320 | 1000 | plán zrušen v roce 1989 | |||
Slavgorod | ? | ? | - | Plán zrušen | |
? | - | Plán zrušen | |||
Zakarpatí | Chust (?) | VVER-1000 | 1000 | Plán zrušen | |
VVER-1000 | 1000 | Plán zrušen |
Odkazy
Reference
- ↑ Primary energy consumption by source. Our World in Data [online]. [cit. 2022-04-03]. Dostupné online.
- ↑ Nuclear Power in Ukraine | Ukrainian Nuclear Energy - World Nuclear Association. world-nuclear.org [online]. [cit. 2022-04-03]. Dostupné online.
- ↑ PRIS - Country Details. pris.iaea.org [online]. [cit. 2022-04-03]. Dostupné online.
- ↑ Ukrajinský "Energoatom" poprvé v historii uvedl do provozu všech 15 jaderných bloků. Interfax.ru [online]. [cit. 2022-04-03]. Dostupné online. (rusky)
- ↑ a b Украина сегодня подпишет контракт с Westinghouse. www.unian.net [online]. [cit. 2022-04-03]. Dostupné online. (rusky)
- ↑ Khmelnitsky nuclear power plant AP1000 - Hledat Googlem. www.google.com [online]. [cit. 2024-08-05]. Dostupné online.
- ↑ Fukushima: As bad as Chernobyl?. BBC News. 2011-04-12. Dostupné online [cit. 2022-04-03]. (anglicky)
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jaderná energetika na Ukrajině na Wikimedia Commons
Jaderná energetika ve světě | |
---|---|
Země s více než 10 GW jaderné energie | |
Země s více než 2 GW jaderné energie | Belgie • Bělorusko • Česko • Finsko • Indie • Slovensko • Španělsko • SAE • Švédsko • Tchaj-wan • Švýcarsko • Pákistán |
Země s více než 1 GW jaderné energie | Brazílie • Bulharsko • Rumunsko • Maďarsko • Mexiko • Jižní Afrika |
Země s méně než 1 GW jaderné energie | Argentina • Arménie • Írán • Nizozemsko • Slovinsko |
Země plánující mírové využití jaderné energie | Albánie • Alžírsko • Bangladéš • Vietnam • Egypt • Filipíny • Polsko • Indonésie • Jordánsko • Kazachstán • Litva • Nigérie • Thajsko • Tunisko • Turecko |
Země, které ukončily program využívání komerční jaderné energetiky nebo jej přestali plánovat | Austrálie • Dánsko • Irsko • Itálie • Kuba • Libye • Německo • Rakousko • Řecko • Srbsko |