Josef Staněk
PhDr. Josef Staněk | |
---|---|
![]() Výřez svatební fotografie ze dne 21. srpna 1913 | |
Narození | 15. února 1887 Měrovice nad Hanou |
Úmrtí | 9. července 1947 (ve věku 60 let) nebo 7. července 1947 (ve věku 60 let) Brno |
Alma mater | Filozofická fakulta Univerzity Karlovy |
Povolání | učitel, literární historik, redaktor a překladatel |
Choť | Františka Maria Mohaplová |
Děti | MUDr. Blažena Zlámalová, Jaroslav Staněk, Libuše Trnkalová |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Josef Staněk[1][2][3][4] (15. února 1887 Měrovice nad Hanou[5] – 7. července 1947 Brno) byl český pedagog, literární historik a kritik, autor literárních příruček a stručných popularizačních monografií, editor, redaktor, překladatel z angličtiny a němčiny.
Životopis
Školní léta
Narodil se jako nejstarší z 8 dětí domkaře, později dozorce severní dráhy, Leopolda Stanieka (1856–1945) a Jenovefy Králíkové (1859–1919). Jeho sourozenci byli: Jan Staněk (1888–1957), Marie Aloisie Staňková (1891–1939), Františka Fuchsová-Staňková (1893–1967), Aloisie Staňková (1895–1986), Metoděj Cyril Staněk (1897–1961), Anna Motalíková-Staňková (1899–1974) a Vojtěch Staněk (1905).
V letech 1893–1898 navštěvoval obecnou školu na Dvoutřídní obecné škole v Měrovicích nad Hanou. Správci školy byli Jan Bouchal, Jindřich Müller a Jan Urbánek, třídními pak Jan Bouchal, Ferdinand Parák, Josef Knapp a Jindřich Müller. Posledním rokem měl i katechetu – Františka Fučíka.
V letech 1898–1906 studoval na c. k. českém gymnasiu v Olomouci (nyní Slovanské gymnázium). Bydlel u krejčího Františka Svozila na Purkrabské 8, později na Kapucínské 13. Na gymnasiu studoval 8 let český jazyk, 8 let latinu, 7,5 roku němčinu, 6 let řečtinu a 4 roky francouzštinu. Dalšími předměty, které studoval, byly náboženství, zeměpis/dějepis, matematika, přírodopis, fyzika, filozofie, kreslení, zpěv, těsnopis český, těsnopis německý a tělocvik. Průměr všech jeho známek za studium byl 1,25. Mezi jeho učitele patřili Česlav Přichystal, dr. Jaromír Jedlička, dr. Josef Podpěra, Josef Vévoda, Karel Wellner, Karel Minařík a Maximilián Vrzal (ředitel gymnázia); třídními učiteli byli Vilém Večeřa (v 1. třídě), Jan Matoušek (ve 2. třídě), Antonín Nevole (ve 3.–8. třídě). Maturoval s vyznamenáním 22. června 1906.[6] Studoval mj. s Františkem Keclíkem, Františkem Ryšánkem, Antonínem Šprincem a Františkem Tomkem, se kterými se potkal na studiích v Praze.[7]
Ve studiu dále pokračoval v letech 1906–1910 na Filozofické fakultě v Praze, obory čeština a němčina. Jeho učiteli byli kromě jiných Tomáš Garrigue Masaryk, Arne Novák, Otakar Hostinský či Jan Krejčí. Doktorát[8] získal roku 1916 prací „Evropa Svatopluka Čecha. Rozbor literárněhistorický“[9]. Upravenou práci pak vydal v roce 1918 v časopise Listy filologické.[10] V roce 1934 napsal vzpomínky na studium do Almanachu Hlávkovy studentské koleje.[7]
Pedagogická činnost
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Karikatura_Josefa_Sta%C5%88ka_1933_od_Old%C5%99icha_B%C5%99en%C4%9B.jpg/220px-Karikatura_Josefa_Sta%C5%88ka_1933_od_Old%C5%99icha_B%C5%99en%C4%9B.jpg)
Od roku 1911 začal učit na Českém státním reálném gymnasiu v Přerově (nyní Gymnázium Jakuba Škody). Vyučoval český, německý a francouzský jazyk. Spolu s ním zde vyučovali mj. také Josef Kudela, Václav Nešpor, Miroslav Sylla a Vincenc Vávra (ředitel). Dne 21. srpna 1913[11] se v Přerově oženil s Františkou Marií Mohaplovou (24. února 1895 Přerov – 6. ledna 1963 Brno). Dne 30. dubna 1914 se jim narodila dcera Blažena Zlámalová Staňková, 16. května 1917 syn Jaroslav Staněk.
Vojenskou prezenční službu vykonal roku 1915 nadvakrát: od 1. února do 28. února a potom od 15. července do 12. října. V roce 1917 se postupně podrobil lektorským zkouškám z francouzštiny 19. května a z angličtiny 21. května a zkoušce z těsnopisu (Gabelsberger) 25. května.[12]
Třídním učitelem u maturitní třídy byl roku 1914. Jeho žáky byli mj. Františka Franklová-Hullerová, Jaromír Sekera. S výukou na tomto gymnáziu skončil roku 1920. V roce 1930 napsal vzpomínku na výuku v Přerově do Památníku 1870–1930[13] Gymnázia Jakuba Škody a v témže Památníku na straně 76 vzpomínal na Josefa Staňka, když byl za války v rakouských zákopech, žák Antonín Horák.[14]
Dne 1. září 1920 byl přikázán službou, jako profesor ad pers. na gymnasiu v Přerově, Mužskému učitelskému ústavu v Brně. Od téhož data do 8. 3. 1939 vyučoval jako externista českou a světovou literaturu na Státní hudební a dramatické konzervatoři v Brně (nyní Konzervatoř Brno).[15]
O rok později, 1. září 1921, se stal definitivním profesorem učitelského ústavu. Zde pak učil v období let 1920–1941 a znovu 1945–1947, mj. s učiteli Arnoštem Cahou, Janem Uhrem, Josefem Černíkem nebo Františkem Višinkou (ředitelem). Dne 18. února 1921 se mu narodila dcera Libuše Trnkalová Staňková.
15 let zde byl třídním učitelem: mezi jeho maturitními žáky byli např. Antonín Holomek, Arnošt Hapala, Augustin Řezanina, Bohumil Sláma, Bohuslav Hrudička, Ferdinand Kratochvil, František Neužil, Jan Šmarda, Jaromír Tejkal, Jaroslav Kux, Jaroslav Sojka[16], Karel Sochor, Ladislav Bartoš, Leopold Kunc, Oldřich Audy, Oldřich Břeněk,[16] Svatopluk Boleloucký, Zdeněk Tesařík. Učil také Karla Högera. Od 1. července 1935 se stal zatímním správcem ústavu a 1. července 1936 byl jmenován ředitelem Státního československého mužského učitelského ústavu v Brně.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/90/Poh%C5%99eb_Josefa_Sta%C5%88ka-2.jpg/220px-Poh%C5%99eb_Josefa_Sta%C5%88ka-2.jpg)
6. března 1939, v předvečer narozenin prezidenta Masaryka, hlásal neohroženě Masarykovy ideje na veřejných schůzích a povzbuzoval malověrné spoluobčany. Při přednášce v sokolovně v Židenicích byl raněn mrtvicí a vyřazen na půl roku z veřejné a učitelské činnosti. Když se po uzdravení navrátil do školní služby začátkem školního roku 1939/1940, aby v době okupace dále obezřetně vedl správu svěřeného ústavu, byl 19. června 1941 jako nespolehlivý poslán do nucené výslužby.[17]
Po válce byl reaktivován a 16. prosince 1946 byl opět pověřen funkcí ředitele ústavu. Zemřel 7. července 1947. Nad rakví se rozloučili se zesnulým: za profesorský sbor ústavu profesor Josef Růžička, za Moravské kolo spisovatelů docent PhDr Vladimír Stupka, za profesorský sbor gymnázia v Přerově profesor Antonín Koutný, za brněnskou státní hudební a dramatickou konzervatoř bývalý ředitel a hudební skladatel profesor Jan Kunc, za bývalé žáky osvětový inspektor Josef Zejda a za žactvo ústavu žák Milan Motyčka.[18]
Zájmy
Roku 1914 se spolu s Karlem Haukem ujali redakce Přerovského Obzoru.[19] Při něm vydávali též drobné knižní publikace. První edice „Knihovnička Přerovského obzoru“ (1914–1919) přinesla např. Staňkovu přednášku Jiří Sumín.[19]
Byl aktivním členem Moravského kola spisovatelů (MKS): jednatelem (1925, 1927), jeho předsedou (1930–1936), spolubudovatelem jeho vydavatelského Družstva MKS (předsedou 1930–1936). Redigoval časopis Kolo vydávaný MKS (r. 1930 s Josefem Ciprem). Pravidelně se jako porotce účastnil udělování Moravské zemské literární dotace básníkům a spisovatelům, např. roku 1932 spolu s Arnem Novákem a Čestmírem Jeřábkem rozdělili 15 000 Kč mezi Ondřeje Přikryla, Pavla Finka, Františka Götze a Zdeňka Vavříka.[20]
Ve vydavatelském družstvu „Dědictví Havlíčkovo“ v Brně vedl knižnice: Nový názor (1923–1924), Knihovna středoškolské četby (1928–1932) s Františkem Pulcem a Stanislavem Sahánkem a Knihovna středoškolské četby německé (1929–1939). Přispíval do novin a časopisů, jako byly: Česká osvěta (1924–1925), Hlasy z Hané (1922–1923), Jihočeský přehled (1928), Kolo (1930–1936), Lidové noviny (1920–1944), Listy filologické (1918), Literární kruh (1935), Niva (1921), Pískle v trní (1929), Stan (1929), Vlastivěda střední a severní Moravy (1934–1935).
Působil v Komenského vyšší škole lidové v Brně. Zde r. 1925 přednášel v cyklu „Náboženská myšlenka v české literatuře“[21]; r. 1926 v 15. cyklu „Sociální otázka v české literatuře“[22]; r. 1927 ve 12. cyklu stejného názvu[23]; r. 1928 ve 4. cyklu „Dějiny literatury české střední doby“[24] a r. 1929 ve 3. cyklu „Dějiny literatury české střední doby. Díl II.“[25] Přednášel v Českém rozhlase Brno. Např. v letech 1933–1934, v cyklu Knižní novinky z české literatury, přednášel o pracích Karla Elgarta Sokola, Ondřeje Přikryla, Čeňka Kramoliše, Jana Herbena, Raimunda Habřiny, A. C. Nora, V. K. Jeřábka, Františka Horečky, Petra Bezruče, Jana Bárty, Fráni Kopečka a Josefa Koudeláka.[26]
Byl členem astronomické společnosti v Praze a jiných kulturních společností. Politicky se angažoval v letech 1945–1947 v Československé straně národně socialistické.[18]
Dílo
Monografie
- Jiří Sumín, přednáška k padesátinám spisovatelky, 1915[27]
- Otokar Březina, studie k padesátinám básníka, spolu s Jaroslavem Durychem, 1918[28]
- Otokar Březina, upravené vydání studie (a záznamem básníkova zápisu ve školní matrice dívčí měšťanské školy v Jaroměřicích), 1929[29]
- Naše národní obrození, stať, 1921[30]
- František Palacký, studie s přehledem literatury a vysvětlením cizích slov, 1922[31]
- J. S. Machar, studie k šedesátinám básníka, 1924[32]
- Giordano Bruno, mučedník římské inkvizice, životopis a překlad ukázek z italštiny, z díla O nekonečném vesmíru a světech, 1924[33]
- Karel Elgart Sokol. Člověk a dílo. Studie s rodokmenem, životopisnými daty, cestami, soupisem tvorby a 16 obrázky, spolu s Antonínem Veselým a básněmi Josefa Cipra a Josefa Chaloupky, 1930[34]
- Přehled československé literatury pro knihovníky. 1930[35]
- Petr Bezruč. Slavnostní proslov při oslavě sedmdesátých narozenin básníkových, pořádané sdruženými korporacemi na Stadiu Sokola Brno I., v pátek dne 8. října 1937[36]
- Vývoj literatury české ve střední a severní Moravě, vyšlo též v časopisu Vlastivěda střední a severní Moravy 2, 1934[37][38]
- Přehled naukové literatury novější doby, vyšlo též v časopisu Vlastivěda střední a severní Moravy 2, spolu s Josefem Krumpholcem, 1935[39][40]
Překlady
- Jack London: Syn vlkův. Překlad z angličtiny; s úvodem. 1918[41]
- Jack London: Bílý den. Překlad z angličtiny. 1920[42]
- Bedřich Kahn: Mléčná dráha. Autorizovaný překlad z němčiny, s 11 obrázky. 1921[43]
- Charles Darwin: O původu druhů. Překlad a výtah podle anglického vydání z roku 1906 (+ životopis Ch. Darwina). 1923[44]
- Charles Darwin: Původ člověka. Překlad a výtah podle anglického vydání z roku 1906. 1923[45]
- Frederick James Gould: K svobodě a lidskosti. Povídky ze starého i nového světa. Díl první. Překlad z angličtiny. 1928[46]
- James Oliver Curwood: Kočovníci severu. Překlad z angličtiny. 3. vydání roku 1947[47]
Učebnice
- Dějiny literatury české pro školy střední i soukromé studium, 7 vydání v letech 1923–1940[48]
- Rukověť dějin literatury české pro obecní knihovníky, v letech 1923 a 1930[49]
- Obsahy z literárních děl novočeských. Pro potřebu středních škol i veřejných knihoven, 7 vydání v letech 1927–1936, spolu s Františkem Pulcem a Stanislavem Sahánkem[50]
- Dějiny světové literatury pro školy i soukromé studium, 3 vydání v letech 1932–1934[51]
- Přehled dějin světové literatury pro školy měšťanské, 2 vydání v letech 1934 a 1936[52]
- Německá literatura k maturitě, psaná německy, 2 vydání 1936 a 1940[53]
- Německá mluvnice pro školy i soukromé studium, 2 vydání, druhé 1939[54]
- Příručka k přijímacím zkouškám do učitelských ústavů a odborných škol. Poučení o zkouškách, úkoly z jazyka vyučovacího, 240 příkladů početních a měřických s výsledky. 1936, spolu s Jaromírem Parmou[55]
Uspořádal a vydal
- František Langer, Josef Kopta, Rudolf Medek: Legionářské povídky. Vybral, opatřil úvodem a poznámkami, 2 vydání v letech 1928 a 1935[56]
- Lidová lyrika československá. Výbor. Vybral, opatřil úvodem a poznámkami,1929[57]
- Výbor z lidové epiky československé a jihoslovanské. Vybral, opatřil úvodem a poznámkami, 2 vydání v letech 1929 a 1937[58]
- Závišova píseň milostná, bibliofilie, doplnil dodatkem a výkladem, 1931[59]
- Karel Hynek Mácha: Máj. Opatřil úvodem a poznámkami, 1932[60]
- Slovanské pohádky. Uspořádal a opatřil úvodem, obrázky doprovodil lužickosrbský malíř Martin Nowak, 1933[61]
- Jan Amos Komenský: Kšaft umírající matky jednoty bratrské. Pro V. třídu středních škol. Vydal, opatřil úvodem a poznámkami. 2 vydání v letech 1935[62] a 1938[63]
- Ruské byliny. Uspořádal výbor pro třetí třídu středních škol. 2 vydání v letech 1935 a 1938[64]
- František Ladislav Čelakovský: Ohlas písní ruských. Opatřil úvodem a poznámkami. 2 vydání, druhé 1936[65]
- Výbor z lyriky Adolfa Heyduka, Jana Nerudy, Josefa Václava Sládka a Jaroslava Vrchlického. Uspořádal a opatřil předmluvou, 1936[66]
- Gottfried Keller. Kleider machen Leute. Vydal pro VII. třídu středních škol. Psáno německy švabachem, 1936[67]
- Johann Peter Hebel: Schatzkästlein des rheinländischen Hausfreundes. Vybral pro IV. a V. tř. středních škol. Psáno německy švabachem, 1936[68]
- Karel Havlíček Borovský. Tyrolské elegie. Král Lávra. Opatřil úvodem a poznámkami. 1937[69]
- Vjačeslav Razumovič-Chmara, Grimasy světové války. Paměti běloruského atamana Chmary. I. část Šalebný svět. Opatřil průvodním slovem. 2 vydání, druhé roku 1938[70]
- Adalbert Stifter: Granit. Vydal pro VI. třídu středních škol. Psáno německy švabachem. 3. vydání 1939[71]
Články v časopisech
Josef Staněk psal v časopisech (viz výše) o: A. C. Norovi[72], Antonínu Matulovi[73], Antonínu Sovovi[74], Arne Novákovi[75], Čeňku Kramolišovi[76], Emilu Dvořákovi[77], Eugenu Stoklasovi[78], Fráňu Kopečkovi[79]Fráňa Kopeček, Františku Červínkovi[80] Františku Horečkovi[81], Františku Kožíkovi[82], Františku Neužilovi[83], Františku Obrtelovi[84], Františku Sekaninovi[85]František Sekanina, Františku Trávníčkovi[86] Gabriele Preissové[87], Josefovi Františku Karasovi[88], Josefovi Svatopluku Macharovi[89], Janovi Vojtěchu Sedlákovi[90], Janu Bártovi[91], Janu Herbenovi[92], Jindřichu Spáčilovi[93], Jiřímu Sumínovi[94], Josefu Ciprovi[95], Josefu Černochovi[96], Josefu Doležalovi[97], Josefu Holému[98], Josefu Kalusovi[99], Josefu Koudelákovi,[100] Josefu Merhautovi[101], Josefu Uhrovi[102], Karlovi Elgartu-Sokolovi[103], Karlu Křenovi[104], Miroslavovi Bedřichu Böhnelovi[105], Miladě Matulové[106], Miloši Jirkovi[107], Ondřeji Přikrylovi[108], Otokaru Březinovi[109], Otýnu Břeňkovi[110], Pavlu Finkovi[111], Petru Bezručovi[112], Prokopovi Miroslavu Haškovcovi[113] Stanislavu Cyliakovi[114], Stanislavu Kovandovi[115], Svatopluku Čechovi[10], Viktoru Dykovi[116] Viktorovi Kamilu Jeřábkovi[117], Vladimíru Mazálkovi[118], Vojtěchu Martínkovi[119], Waldemaru Ethenovi[120] a Zdeňku Bárovi[121].
Odkazy
Reference
- ↑ BRAMBORA, Josef. Staněk Josef. Masarykův slovník naučný, díl VI. 1932, s. 913.
- ↑ Kulturní adresář ČSR. Biografický slovník žijících kulturních pracovníků a pracovnic. Příprava vydání Antonín Dolenský. Praha: Nakladatelství Josef Zeibrdlich, 1934. 596 s. S. 416.
- ↑ NEČASOVÁ, Lydie. Kde - kdy - kdo. Literární místopis Čech, Moravy a Slezska. Praha: Nakladatelství Rudolfa Kmocha v Praze, 1947. 213 s. S. 197.
- ↑ PEŠTA, Pavel. Josef Staněk. Lexikon české literatury, díl 4. svazek 1. 2008, s. 327–328.
- ↑ Rodní a křestní kniha. Měrovice 1870–1915 [online]. Zemský archiv v Opavě, pobočka Olomouc: [cit. 2019-03-25]. S. 113. Dostupné online.
- ↑ Třídní výkaz. Slovanské gymnázium Olomouc: [s.n.], 1906. 235 s. S. 230.
- ↑ a b STANĚK, Josef. Mé vzpomínky na Hlávkovy koleje. In: Vzpomínky: Hlávkovy studentské koleje 1904–1934. Praha, 1934, s. 118–120.
- ↑ Matrika doktorů české Karlo-Ferdinandovy univerzity III. (1908–1916). is.cuni.cz [online]. [cit. 2020-10-13]. Dostupné online.
- ↑ STANĚK, Josef. Evropa Svatopluka Čecha: Rozbor literárně-historický. Praha, 1916, 120 s. Disertační práce. Filosofická fakulta Univerzity Karlovy. Ručně psaná.
- ↑ a b STANĚK, Josef. Evropa Svatopluka Čecha. Listy filologické. Čís. 45, s. 192–219, 286–294.
- ↑ Kniha sezdaných pro město Přerov 1911–1919 [online]. Zemský archiv v Opavě, pobočka Olomouc: [cit. 2019-03-25]. S. 140. Dostupné online.
- ↑ Osobní výkaz PhDr. Josefa Staňka. Brno: Mužský učitelský ústav, 1947.
- ↑ STANĚK, Josef. Z přerovských vzpomínek. Památník 1870–1930. Šedesát let českého státního reálného gymnasia v Přerově. Přerov: 1931, s. 72–74.
- ↑ HORÁK, Antonín. Několik vzpomínek. Památník 1870–1930. Šedesát let českého státního reálného gymnasia v Přerově. Přerov: 1931, s. 70–72.
- ↑ Konzervatoř Brno. Sborník k padesátému výročí trvání první moravské odborné umělecké školy. Redakce Ivan Petrželka, Jiří Majer. [s.l.]: Blok, 1969. 164 s.
- ↑ a b SOJKA, Jaroslav. PhDr. Josef Staněk. Brno: vlastním nákladem, 1996. 20 s.
- ↑ VALOUŠEK, Bruno. Kronika ústavu. Brno: Mužský učitelský ústav v Brně, 1943. 15 s. S. 3.
- ↑ a b Kronika Mužského ústavu učitelského v Brně. Brno: [s.n.], 1947. S. 2.
- ↑ a b Obzor: Nakladatelství při vydavatelství a knihtiskárně stejnojmenného periodika v Přerově. Slovník českých nakladatelství 1849–1949 [online]. [cit. 2019-04-06]. Dostupné z: https://www.slovnik-nakladatelstvi.cz/nakladatelstvi/obzor.html
- ↑ STANĚK, Josef. Ceny z Moravské zemské literární dotace na rok 1932. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1932, s. 15.
- ↑ HUMPOLÍK, Antonín. Komenského škola pro vyšší vzdělání a národní výchovu v Brně. Česká osvěta. Lidovýchovný obzor. Praha: Státní nakladatelství, 1924–1925, roč. 21, s. 440–441.
- ↑ HUMPOLÍK, Antonín. Komenského škola pro vyšší vzdělání a národní výchovu v Brně. Česká osvěta. Praha: Státní nakladatelství, 1925–1926, roč. 22, s. 225–226.
- ↑ HUMPOLÍK, Antonín. Komenského vyšší škola lidová v Brně. Česká osvěta. Praha: Státní nakladatelství, 1926–1927, roč. 23, s. 336–337.
- ↑ HUMPOLÍK, Antonín. Komenského vyšší škola lidová v Brně. Česká osvěta. Praha: Státní nakladatelství, 1927–1928, roč. 24, s. 395–396.
- ↑ HUMPOLÍK, Antonín. Komenského vyšší škola lidová v Brně. Česká osvěta. Praha: Státní nakladatelství, 1928–1929, roč. 25, s. 278–279.
- ↑ STANĚK, Josef. V brněnském rozhlase. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 96.
- ↑ STANĚK, Josef. Jiří Sumín. 1. vyd. Přerov: Přerovský obzor, 1915. 19 s. (Knihovnička „Přerovského Obzoru“).
- ↑ STANĚK, Josef a Jaroslav DURYCH. Otakar Březina. 1868–1918. Přerov: Tiskařská a vydavatelská společnost, 1918, 90 s.
- ↑ STANĚK, Josef. Otakar Březina. Studie literárně historická. 2. vyd. Přerov: Tiskařské a vydavatelské družstvo Obzor, 1929. 157 s.
- ↑ STANĚK, Josef. Naše národní obrození. Svědomím českých dějin. Sbírka rozprav pro nejširší vrstvy lidové. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1921, roč. 2, čís. 8, s. 1–16.
- ↑ STANĚK, Josef. František Palacký. Svědomím českých dějin. Sbírka rozprav pro nejširší vrstvy lidové. Brno: Vydavatelství odboru Ústředního spolku učitelského na Moravě a ve Slezsku, 1922, roč. 3, čís. 9–10, s. 1–16.
- ↑ STANĚK, Josef. J. S. Machar. (1864–1924). Svědomím českých dějin. Lidový časopis dějepisný. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1924, roč. 5, čís. 1–2, s. 1–16.
- ↑ STANĚK, Josef. Giordano Bruno, mučedník římské inkvisice. Životopis a výtah z díla "O nekonečném vesmíru a světech". Překlad Josef Staněk. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1924. 78 s. (Nový názor; sv. 3).
- ↑ STANĚK, Josef a Antonín VESELÝ. Karel Elgart Sokol: Člověk a dílo. Josef Staněk. Brno: Moravské kolo spisovatelů, 1930, 100 s.
- ↑ STANĚK, Josef. Přehled československé literatury pro knihovníky. 1. vyd. Praha: Státní nakladatelství, 1930. 99 s. (Občanská knihovna; sv. 86/7).
- ↑ STANĚK, Josef. Petr Bezruč. Slavnostní proslov při oslavě sedmdesátých narozenin básníkových. 1. vyd. Brno: [s.n.], 1937. 10 s.
- ↑ STANĚK, Josef. Vývoj literatury české ve střední a severní Moravě. 1. vyd. Brno: nákladem vlastním, 1934. 47 s.
- ↑ STANĚK, Josef. Vývoj literatury české ve střední a severní Moravě. Vlastivěda střední a severní Moravy. 1934, roč. 2, čís. 5–6.
- ↑ STANĚK, Josef a Josef KRUMPHOLC. Přehled naukové literatury novější doby. Brno, 1935, 45 s.
- ↑ STANĚK, Josef a Josef KRUMPHOLC. Přehled naukové literatury novější doby. Vlastivěda střední a severní Moravy. Brno, 1935, 3(7–8), 209–253.
- ↑ LONDON, Jack. Syn vlkův. Příprava vydání Josef Staněk; překlad Josef Staněk. 1. vyd. Přerov: Přerovský Obzor, 1918. 145 s.
- ↑ LONDON, Jack. Bílý den. Překlad Josef Staněk. 1. vyd. Praha: Jos. R. Vilímek, 1920. 382 s.
- ↑ KAHN, Bedřich. Mléčná dráha. Povídky ze starého i nového světa. Příprava vydání Zdeněk V. Tobolka; překlad Josef Staněk. 1. vyd. Praha: J. Otto, 1921. 134 s.
- ↑ DARWIN, Charles. O původu druhů. Redakce Josef Staněk; překlad Josef Staněk. 1. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1923. 78 s. (Nový názor; sv. 1).
- ↑ DARWIN, Charles. Původ člověka. Redakce Josef Staněk; překlad Josef Staněk. 1. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1923. 62 s. (Nový názor; sv. 2).
- ↑ GOULD, Frederick J. K svobodě a lidskosti. Povídky ze starého i nového světa. Díl první. Překlad Josef Staněk. Pěkné knížky naší mládeže. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1928, čís. 1–2, s. 1–32.
- ↑ CURWOOD, James Oliver. Kočovníci severu. Překlad Josef Staněk; ilustrace A. L. Salač, Stanislav Lolek. 3. vyd. Praha: Dominik Hlaváček, 1947. 207 s.
- ↑ STANĚK, Josef. Dějiny literatury české. Pro školy střední i soukromé studium. 6., opravené vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1935. 240 s. (Školní příručky; sv. 14).
- ↑ STANĚK, Josef. Rukověť dějin literatury české. Pro obecní knihovníky. 1. vyd. Praha: Státní nakladatelství, 1923. 96 s.
- ↑ PULEC, František, Stanislav SAHÁNEK a Josef STANĚK. Obsahy z literárních děl novočeských: Pro potřebu středních škol i veřejných knihoven. 7. vyd. opravené a doplněné. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1936, 337 s. Školní příručky, 23.
- ↑ STANĚK, Josef. Dějiny světové literatury pro školy i soukromé studium. 3. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1934. 239 s. (Školní příručky; sv. 42).
- ↑ STANĚK, Josef. Přehled dějin světové literatury pro školy měšťanské. 1. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1934. 46 s. (Školní příručky; sv. 55).
- ↑ STANĚK, Josef. Německá literatura k maturitě. 2. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1940. 44 s. (Školní příručky; sv. 39).
- ↑ STANĚK, Josef. Německá mluvnice. 1. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1939. 76 s. (Školní příručky; sv. 36).
- ↑ STANĚK, Josef a Jaromír PARMA. Příručka k přijímacím zkouškám do učitelských ústavů a odborných škol. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1936, 63 s. Školní příručky, 8.
- ↑ LANGER, František, Josef KOPTA a Rudolf MEDEK. Legionářské povídky. 2. vyd. Josef Staněk. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1935, 64 s. Knihovna středoškolské četby, 3.
- ↑ Lidová lyrika československá. Příprava vydání Josef Staněk. 1. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1929. 93 s. (Knihovna středoškolské četby; sv. 9).
- ↑ Výbor z lidové epiky československé a jihoslovanské. Příprava vydání Josef Staněk. 2. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1937. 95 s. (Knihovna středoškolské četby; sv. 13).
- ↑ Závišova píseň milostná. Příprava vydání Josef Staněk. Moravská Ostrava: [s.n.], 1931. 15 s.
- ↑ MÁCHA, Karel Hynek. Máj. Příprava vydání Josef Staněk. 1. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1932. 62 s. (Knihovna středoškolské četby; sv. 2).
- ↑ Slovanské pohádky. Příprava vydání Josef Staněk; ilustrace Martin Nowak. 1. vyd. Brno: Moravské kolo spisovatelů, 1933. 104 s.
- ↑ Kšaft umírající matky Jednoty bratrské – Wikizdroje. cs.wikisource.org [online]. [cit. 2019-04-10]. Dostupné online.
- ↑ KOMENSKÝ, Jan Amos. Kšaft umírající matky jednoty bratrské. Příprava vydání Josef Staněk. 2. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1938. 32 s. (Knihovna středoškolské četby; sv. 1).
- ↑ Ruské byliny. Výbor pro třetí třídu středních škol. Příprava vydání Josef Staněk. 2. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1938. 64 s. (Knihovna středoškolské četby; sv. 5).
- ↑ ČELAKOVSKÝ, František Ladislav. Ohlas písní ruských. Příprava vydání Josef Staněk. 2. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1936. 64 s. (Knihovna středoškolské četby; sv. 15).
- ↑ Výbor z lyriky Adolfa Heyduka, Jana Nerudy, Josefa Václava Sládka a Jaroslava Vrchlického. Josef Staněk. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1936, 96 s. Knihovna středoškolské četby, 4.
- ↑ KELLER, Gottfried. Kleider machen Leute. Pro VII. třídu středních škol. Příprava vydání Josef Staněk. 1. vyd. Brno: Josef Staněk, 1936. 64 s. (Knihovna středoškolské četby německé; sv. 3).
- ↑ HEBEL, Johann Peter. Schatzkästlen des rheinländischen Hausfreunden. 1. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1936. 31 s. (Knihovna středoškolské četby německé; sv. 1).
- ↑ HAVLÍČEK BOROVSKÝ, Karel. Tyrolské elegie. Král Lávra. Příprava vydání Josef Staněk. 1. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1937. 32 s. (Knihovna středoškolské četby; sv. 10).
- ↑ RAZUMOVIČ-CHMARA, Vjačeslav. Grimasy světové války. 1. část Šalebný svět. Příprava vydání Josef Staněk; překlad Žofie Pohorecká. 2., opravené vyd. Svazek 1. Brno: [s.n.], 1938. 3 svazky (296 s.).
- ↑ STIFTER, Adalbert. Granit. Pro VI. třídu středních škol. Příprava vydání Josef Staněk. 3. vyd. Brno: Dědictví Havlíčkovo, 1939. 40 s. (Středoškolská četba německá; sv. 2).
- ↑ STANĚK, Josef. A. C. Nor: Italské léto. Reportáž z Italie. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1933, s. 78–79.
- ↑ STANĚK, Josef. Hlasy země v evropských literaturách. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 15.
- ↑ STANĚK, Josef. Antonín Sova 1864–1934. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 28.
- ↑ STANĚK, Josef. Novákova monografie o Svatoplukovi Čechovi. Lidové noviny. Brno: Vydavatelské družstvo Lidové strany v Brně, 1922-08-27.
- ↑ STANĚK, Josef. Čeněk Kramoliš: Strážcové hor. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 61.
- ↑ STANĚK, Josef. Mladá literatura Opavského Slezska. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1933, s. 94.
- ↑ STANĚK, Josef. Eugen Stoklas – Z veršů Ervína Otta. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1935, s. 126.
- ↑ STANĚK, Josef. Fráňa Kopeček šedesátníkem. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1931, s. 109.
- ↑ STANĚK, Josef. Hanácký humorista. Lidové noviny. Brno: Vydavatelské družstvo Lidové strany v Brně, 1922-08-19.
- ↑ STANĚK, Josef. František Horečka: Za pět minut dvanáct. Kolo. 1934, s. 15–16.
- ↑ STANĚK, Josef. František Kožík: Cristobal Colón. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1935, s. 29.
- ↑ STANĚK, Josef. František Neužil: Pět v kruhu. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1932, s. 72.
- ↑ STANĚK, Josef. František Obrtel šedesátníkem. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1933, s. 61.
- ↑ STANĚK, Josef. Šedesátiny spisovatele Františka Sekaniny. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1935, s. 31–32.
- ↑ STANĚK, Josef. František Trávníček - Historická mluvnice. Kolo. Brno: Družstvo Moravského kola spisovatelů, 1936, s. 16.
- ↑ STANĚK, Josef. Jubileum Gabriely Preissové. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1932, s. 52–54.
- ↑ STANĚK, Josef. Za ᵻ J. F. Karasem. Kolo. Brno: Josef Staněk: Za ᵻ J. F. Karasem, 1931, s. 37.
- ↑ STANĚK, Josef. Básník J. S. Machar sedmdesátníkem. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 27–28.
- ↑ STANĚK, Josef. Jan V. Sedlák: O díle básnickém, jeho podstata a výklad. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1935, s. 29.
- ↑ STANĚK, Josef. Nový činný člen MKS Jan Bárta. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1932, s. 131.
- ↑ STANĚK, Josef. Herbenova Kniha vzpomínek. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1935, s. 76–77.
- ↑ STANĚK, Josef. Jindřich Spáčil: Slunce ve tváři. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1932, s. 115.
- ↑ STANĚK, Josef. Jiří Sumín. Jubilejní. Česká osvěta. Lidovýchovný obzor. Praha: Státní nakladatelství, 1924–1925, roč. 21, s. 120–121.
- ↑ STANĚK, Josef. Josef Cipr: Skopolamin. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 73.
- ↑ STANĚK, Josef. Šedesátiny spisovatele Josefa Černocha. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 12–13.
- ↑ STANĚK, Josef. Dvě knížečky březinovské. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 79.
- ↑ STANĚK, Josef. V pozůstalosti básníka Josefa Holého. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1935, s. 13.
- ↑ STANĚK, Josef. Josef Kalus: Valašské romance. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1935, s. 30–31.
- ↑ STANĚK, Josef. Román mladé hanácké dědiny. Kolo. Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1932, s. 71–72.
- ↑ STANĚK, Josef. Merhautovské výročí. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1932, s. 109–110.
- ↑ STANĚK, Josef. Výstava památek na zemřelého spisovatele Josefa Uhra. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 47.
- ↑ STANĚK, Josef. 60. výročí narození zemřelého předsedy Kola Karla Elgarta Sokola. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 32.
- ↑ STANĚK, Josef. Karel Křen nebo František Křen?. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1935, s. 30.
- ↑ STANĚK, Josef. M. B. Böhnel: Divoká. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1933, s. 62.
- ↑ STANĚK, Josef. Milada Matulová: Sluníčko. Román. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 30.
- ↑ STANĚK, Josef. Miloš Jirko: On Hilo Bay. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1931, s. 14.
- ↑ STANĚK, Josef. Ondřej Přikryl 1862–1922. Hlasy z Hané. Prostějov: Časopis Československé národní demokracie, 1922–1923, čís. 49, 51, 6.
- ↑ STANĚK, Josef. Literární žeň 60. narozenin O. Březiny. Jihočeský přehled. České Budějovice: 1928, s. 222–225.
- ↑ STANĚK, Josef. Pamětní deska Otýnu Břeňkovi. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 79.
- ↑ STANĚK, Josef. Pohádky o zvířatech. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 16.
- ↑ STANĚK, Josef. Nový Bezruč. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1933, s. 94–95.
- ↑ STANĚK, Josef. Za P. M. Haškovcem. Kolo. Brno: Družstvo Moravského kola spisovatelů, 1936, s. 16–17.
- ↑ STANĚK, Josef. Básník Stanislav Cyliak. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1934, s. 60.
- ↑ STANĚK, Josef. Naše románová prémie. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1931, s. 48.
- ↑ STANĚK, Josef. Viktor Dyk - Zlý vítr. Lidové noviny. Brno: Vydavatelské družstvo Lidové strany v Brně, 1922-10-03.
- ↑ STANĚK, Josef. V. K. Jeřábek - Počestná obec Valčice. Lidové noviny. Brno: Vydavatelské družstvo Lidové strany v Brně, 1922-09-13.
- ↑ STANĚK, Josef. Vladimír Mazálek. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1935, s. 100.
- ↑ STANĚK, Josef. Martínkova ostravská trilogie. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1932, s. 88–89.
- ↑ STANĚK, Josef. Waldemar Ethen: Ondřej Přikryl. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1933, s. 62.
- ↑ STANĚK, Josef. Zdeněk Bár: Čeští spisovatelé z Hlučínska. Kolo. Brno: Družstvo Moravského Kola spisovatelů, 1933, s. 112.
Související články
Literatura
- JEŽ, Štěpán. Kniha o básníku. Cesta. Praha: 13. 12. 1918, roč. I, čís. 27, s. 855–856.
- JEŽ, Štěpán. Josef Staněk a Antonín Veselý: Karel Elgart Sokol, člověk a dílo. Lumír. Praha: 1931, roč. 57, čís. 5, s. 278.
- Příspěvek k poznání Ot. Březiny. Národ. Praha: 1918, roč. 2, čís. 45, s. 559.
- KLÍMA, Jiří V. Dr. Josef Staněk: Dějiny literatury české pro školy střední i soukromé studium. Střední škola. Pedagogická část Věstníku československých profesorů. Praha: Ústřední spolek Československých profesorů, 1925, roč. 32, s. 196.
- LÁZECKÝ, František. Z příručkových moudrostí. Řád, revue pro kulturu a život. Praha: 1933–1934, roč. 1, s. 48.
- SUK, Václav František. Rukověť dějin literatury české pro obecní knihovníky od Dra Jos. Staňka. Úhor, kritická revue věnovaná literatuře pro mládež. Pardubice: 1924, roč. 12, čís. 1, s. 12.
- STUPKA, Vladimír. Za dr. Josefem Staňkem. Kolo. Brno: Družstvo Moravského kola spisovatelů, 1947, roč. 1946–1947, s. 165.
- RŮŽIČKA, Josef. Za zemřelým ředitelem PhDr. Josefem Staňkem. Výroční zpráva Státního mužského ústavu učitelského. Brno, 1948, roč. 1947–1948, s. 3–4.
- Kolář Bohumil s autorským kolektivem: Josef Staněk. Slovanské gymnázium literární. Výběrová antologie z tvorby osobností SGO, 2000, s. 89–94.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Josef Staněk na Wikimedia Commons
Autor Josef Staněk ve Wikizdrojích
- Digitalizovaná díla Josefa Staňka v Národní digitální knihovně.
- Slovník českých knihovníků – Šprinc, Antonín, 1887–1925