Karel Vilém z Auerspergu
Karel Vilém z Auerspergu | |
---|---|
![]() Ministerský předseda Karel Vilém z Auerspergu | |
8. kníže z Auerspergu | |
Ve funkci: 25. ledna 1827 – 4. ledna 1890 | |
Předchůdce | (Karel) Vilém II. z Auerspergu |
Nástupce | Karel Maria z Auerspergu |
Nejvyšší maršálek Českého království | |
Ve funkci: 1872 – 1883 | |
Panovník | František Josef I. |
Předchůdce | Jiří Kristián z Lobkowicz |
Nástupce | Jiří Kristián z Lobkowicz |
Ministerský předseda Předlitavska | |
Ve funkci: 30. prosince 1867 – 8. září[zdroj?] nebo 24. září[1] 1868 | |
Panovník | František Josef I. |
Předchůdce | Friedrich Ferdinand von Beust |
Nástupce | Eduard Taaffe |
Předseda Panské sněmovny rakouské Říšské rady | |
Ve funkci: 1871 – 1879 | |
Předchůdce | František Serafín z Kuefsteinu |
Nástupce | Ferdinand z Trauttmansdorffu |
Ve funkci: 1868 – 1869 | |
Předchůdce | Josef František z Colloredo-Mannsfeldu |
Nástupce | František Serafín z Kuefsteinu |
Ve funkci: 1861 – 1867 | |
Předchůdce | nově zřízená funkce |
Nástupce | Josef František z Colloredo-Mannsfeldu |
Dědičný člen Panské sněmovny rakouské Říšské rady | |
Ve funkci: 18. dubna 1861[1] – 4. ledna 1890 | |
Panovník | František Josef I. |
Poslanec Českého zemského sněmu | |
Ve funkci: 1872 – 1883[1] | |
Panovník | František Josef I. |
Ve funkci: 1861 – 1865[1] | |
Panovník | František Josef I. |
Narození | 1. května 1814 Praha Rakouské císařství ![]() |
Úmrtí | 4. ledna 1890 (ve věku 75 let) Praha Rakousko-Uhersko ![]() |
Choť | (1851) Arnoštka (Ernestina) Festetics de Tolna (1831–1901) |
Rodiče | (Karel) Vilém II. z Auerspergu (1782–1927) a Bedřiška z Lente (1791–1860) |
Příbuzní | Adolf Karel z Auerspergu a Alexandr Teobald z Auerspergu (sourozenci) |
Sídlo | Praha III |
Profese | politik a státní úředník |
Náboženství | římskokatolické[1] |
Ocenění | rytíř Řádu zlatého rouna (1852) Čestné občanství města Litoměřice (1868) |
Commons | Karl Wilhelm Auersperg |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Karel (Carlos) Vilém Filip kníže z Auerspergu (německy Karl (Carlos) Wilhelm Philipp Fürst von Auersperg; 1. května 1814 Praha – 4. ledna 1890 Praha[2]) byl česko-rakouský šlechtic a politik, předseda rakouské vlády (1867–1868).[3] Jako příslušník starého šlechtického rodu dosáhl řady dalších titulů, hodností a vyznamenání. V Čechách vlastnil velkostatek Vlašim. Jeho mladší bratr Adolf Karel Daniel (1821–1885) byl předsedou rakouské vlády v letech 1871–1879.[4]
Život
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Vla%C5%A1im_%28_okres_Bene%C5%A1ov%29_%2859%29.jpg/220px-Vla%C5%A1im_%28_okres_Bene%C5%A1ov%29_%2859%29.jpg)
Pocházel ze starého šlechtického rodu Auerspergů. Narodil se v Praze jako čtvrtý potomek a prvorozený syn knížete (Karla) Viléma II. (1782–1827).
Studoval práva v Praze a poté procestoval několik evropských zemí. Od roku 1840 byl politicky činný ve Sněmu království Českého a stál v opozici vůči politice Metternicha.[5] Po roce 1848 se stáhl z politického dění do ústraní. Do Sněmu království Českého se vrátil v roce 1861 a jeho členem byl s přestávkami až do roku 1883. Od roku 1861 byl dědičným členem Panské sněmovny Říšské rady a v letech 1861–1867 jejím prezidentem.[5] Krátce po přijetí prosincové ústavy se stal ministerským předsedou Předlitavska a v listopadu 1868 podal demisi kvůli rozdílným názorům s říšským kancléřem Friedrichen Ferdinandem von Beustem. Později byl znovu předsedou Panské sněmovny (1868–1869 a 1871–1879), souběžně nadále zasedal v Českém zemském sněmu.
V roce 1852 obdržel Řád zlatého rouna[6] a o rok později byl jmenován c. k. tajným radou. V roce 1863 získal velkokříž Řádu sv. Štěpána. Jako hlava rodu Auerspergů byl též uživatelem dalších čestných hodností a titulů.[7]
Majetkové a rodinné poměry
Po otci byl dědicem panství Vlašim a dalších statků. K velkostatku Vlašim patřilo 4 864 hektarů půdy a v době jeho otce byla hodnota vyčíslena na jeden milión zlatých.[8] Zámek Vlašim prošel za knížete Karla Auersperga stavebními úpravami, protože rodina zde příležitostně sídlila.[9]
Ve Vlašimi se 18. srpna 1851 oženil s uherskou šlechtičnou Ernestinou hraběnkou Festetiscovou z Tolny (1831–1901),[10] pozdější c. k. palácovou dámou a dámou Řádu hvězdového kříže. Její starší sestra Johanna se později provdala za Karlova bratra Adolfa. Manželství Karla a Ernestiny zůstalo bezdětné,[11] dědicem knížecího titulu a velkostatků v Čechách se stal synovec Karel Alexandr (1859–1927).
Díky sňatkům svých starších sester byl Karel spřízněn s několika dalšími významnými osobnostmi, jeho švagry byli c. k. generál jezdectva hrabě Heřman Nostic-Rieneck (1812–1895) nebo český a říšský poslanec Kristián Koc z Dobrše (1806–1883). Karlův mladší bratr Alexandr (1818–1866) sloužil v armádě a dosáhl hodnosti c. k. generálmajora.
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d e Auersperg, Karl (Carlos) Fürst [online]. Parlament der Republik Österreich [cit. 2024-02-06]. Dostupné online. (německy)
- ↑ Matriční záznam o úmrtí a pohřbu farnost při kostele sv. Mikuláše na Malé Straně v Praze
- ↑ Ottův slovník naučný, díl II.; Praha, 1889 (reprint 1996); s. 1023–1024 (heslo Karel Vilém Auersperg) ISBN 80-7185-057-8
- ↑ Československé dějiny v datech; Praha, 1987; s. 587
- ↑ a b Österreichisches Biographisches Lexikon 1815–1950. Band 1. Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, Wien 1957, S. 36
- ↑ LOBKOWICZ, František: Zlaté rouno v zemích českých (zvláštní otisk ze zpravodaje Heraldika a genealogie), Praha, 1991; s. 269
- ↑ Heslo Auersperg in: Gothaischer genealogischer Hofkalender 1874; Gotha, 1874; s. 90 dostupné online
- ↑ Majetek knížete Karla Auersperga in: PROCHÁZKA, Johann: Topographisch-statistischer Schematismus des Grossgrundbesitzes im Königreiche Böhmen; Praha, 1891; s. 32–33 dostupné online
- ↑ Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku; díl VII. Východní Čechy; Praha, 1989; s. 532–533
- ↑ Matrika oddaných 1833–1858, rok 1851, kniha Vlašim 16, pag. 151 [online]. [cit. 2023-02-05]. Dostupné online. (německy)
- ↑ POUZAR, Vladimír: Almanach českých šlechtických rodů 2011; Praha, 2010; s. 49 ISBN 978-80-85955-39-2
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Karel Vilém z Auerspergu na Wikimedia Commons
- Kníže Karel Auersperg na webu rakouského parlamentu dostupné online
- http://www.biographien.ac.at/oebl_1/36.pdf
- [1] Gustav Adolf Metnitz: Auersperg, Carlos (Karl Wilhelm Philipp) Fürst. v: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 1, Duncker & Humblot, Berlin 1953, ISBN 3-428-00182-6, S. 436 f.
- Rodokmen Auerspergů (Miroslav Marek)
Předsedové Panské sněmovny rakouské Říšské rady | ||
---|---|---|
Karel Vilém kníže z Auerspergu (1861–1867) • Josef František kníže z Colloredo-Mannsfeldu (1868–1869) • Karel Vilém kníže z Auerspergu (1869–1870) • František hrabě z Kuefsteinu (1870–1871) • Karel Vilém kníže z Auerspergu (1871–1879) • Ferdinand hrabě z Trauttmansdorff-Weinsbergu (1879–1896) • Alfred III. kníže z Windisch-Graetze (1897–1918) | ![]() |
Nejvyšší maršálek Českého království | ||
---|---|---|
Albert z Nostitz-Rienecku (1861–1863) • Karl von Rothkirch-Panthen (1863–1866) • Albert z Nostitz-Rienecku (1866–1867) • Edmund z Hartigu (1867) • Adolf z Auerspergu (1867–1870) • Albert z Nostitz-Rienecku (1870–1871) • Jiří Kristián z Lobkowicz (1871–1872) • Karel Vilém z Auerspergu (1872–1883) • Jiří Kristián z Lobkowicz (1883–1907) • Ferdinand Jiří z Lobkowicz (1907–1913) | ![]() |