Karim Khan
Karim Asad Ahmad Khan | |
---|---|
![]() Karim Khan v roce 2022 | |
3. Vrchní prokurátor Mezinárodního trestního soudu | |
Úřadující | |
Ve funkci od: 16. června 2021 | |
Předchůdce | Fatou Bensouda |
Rodné jméno | Karim Asad Ahmad Khan |
Narození | 30. března 1970 (54 let) Edinburgh |
Občanství | britské |
Choť | Dato Shyamala Alagendra |
Rodiče | Saeed Khan |
Příbuzní | Imran Ahmad Khan[1][2] (sourozenec) |
Alma mater | King's College London Wolfson College, Oxford |
Profese | právník, advokát |
Náboženství | islám |
Commons | Karim Ahmad Khan |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Karim Asad Ahmad Khan (* 30. března 1970 Edinburgh) je britský právník zaměřující se na mezinárodní trestní právo a mezinárodní právo lidských práv. Od roku 2021 je vrchním žalobcem Mezinárodního trestního soudu.
Kariéra
Mezi lety 1997 a 1998 pracoval u úřadu žalobce Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) a později působil v rámci Mezinárodního trestního tribunálu pro Rwandu (ICTR).[3]
Mezi lety 2006 a 2007 byl obhájcem libérijského prezidenta Charlese Taylora, kterého Mezinárodní trestní tribunál pro Sierra Leone odsoudil k 50 letům vězení za válečné zločiny a zločiny proti lidskosti.
V roce 2011 úspěšně hájil keňského politika Williama Rutto před Mezinárodním trestním soudem (ICC), kterého nakonec soud zprostil všech obvinění.[4]
Khan zastupoval skupinu anglofonních právníků pro lidská práva obviněných z terorismu a dalších trestných činů před vojenským soudem v Yaoundé v Kamerunu jako mezinárodní právní poradce od února 2017 do září 2017. Vedl tým, který radil chamům a albánským komunitám ve vztahu k jejich vyhoštění z Řecka a následnému vyvlastnění majetku po druhé světové válce. Byl hlavním advokátem ve velkém případu obětí v Sierra Leone vyplývajícím z intervence ECOMOG v letech 1999–2002 a zastupoval více než 100 000 žalobců z komunit Kipsigi a Talai v Keni, kteří hledali nápravu za údajná porušení lidských práv spáchaná během britské koloniální vlády. Khan uvedl: „Některé historické křivdy je třeba uznat... Je to něco, co mě velmi vášnivě zajímá a stojí to za to.“[5]
Působení u Mezinárodního trestního soudu
12. února 2021 byl zvolen vrchním žalobcem Mezinárodního trestního soudu (MTS) na devítileté funkční období. Při volbě obdržel 72 hlasů (pro zvolení bylo třeba 62) z celkových 123 možných. Khan se stal třetím vrchním žalobcem MTS a vůbec prvním zvoleným tajným hlasováním. Na pozici byl nominován Velkou Británií. Úřadu se ujal v červnu 2021, kdy nahradil gambijskou právničku Fatou Bensouda.[6]
V září 2021 Khan obnovil vyšetřování zločinů spáchaných Tálibánem a Islámským státem v Chorasánu v Afghánistánu, které bylo přerušeno v roce 2020 na žádost vlády v Kábulu. Zrušil vyšetřování válečných zločinů v Afghánistánu spáchaných mezinárodními silami, včetně Spojených států. Rovněž ukončil vyšetřování týkající se používání tajných věznic CIA ve Polsku, Rumunsku a Litvě na počátku 2000, kde byli unesení vězni vyslýcháni a mučeni pro jejich údajné členství v Tálibánu nebo Al-Káidě. Khan uvedl, že vyšetřování byla ukončena kvůli omezeným finančním prostředkům ICC.[7]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/ff/Karim_Ahmad_Khan_and_Andriy_Kostin_in_Kiev_%28dsc02590%29._September_14%2C_2023._gp.gov.ua.jpg/260px-Karim_Ahmad_Khan_and_Andriy_Kostin_in_Kiev_%28dsc02590%29._September_14%2C_2023._gp.gov.ua.jpg)
V dubnu 2022 se Khan vyjádřil k válce na Ukrajině: „Máme důvodné podezření, že jsou páchány zločiny spadající do jurisdikce soudu.“ O jedenáct měsíců později požádal o dva zatykače, obviňující Vladimira Putina a Mariju Lvovovou-Belovou z porušení dvou pravidel Římského statutu týkajících se systematické deportace (včetně únosů dětí), přesunu a braní rukojmí. V reakci na to Rusko vydalo zatykač na Khana.[8]
Během války mezi Izraelem a Hamásem naznačil Khan již v roce 2023, že Hamás i Izrael by mohli být stíháni ICC. Dne 17. listopadu 2023 Khan uvedl, že ICC obdržel společnou žádost Jihoafrické republiky, Bangladéše, Bolívie, Komor a Džibuti o vyšetření údajných izraelských válečných zločinů.[9] Jihoafrická ministryně zahraničí Naledi Pandor se na Khana obrátila s dotazem, proč byl schopen vydat zatykač na ruského prezidenta Putina, ale ne na izraelského premiéra Benjamina Netanjahua.[10] Izraelská vláda svolala mimořádná zasedání kvůli obavám, že ICC by mohl připravovat zatykače na Netanjahua, další vysoké představitele nebo důstojníky izraelských obranných sil. Rozhodla se kontaktovat soud a „vlivné diplomaty“ s cílem zablokovat vydání zatykačů.[11]
Dne 20. května 2024 Khan na základě doporučení panelu expertů ICC, mezi nimiž byli mimo jiné Theodor Meron a Amal Clooney, podal žádost o vydání zatykače na lídra Hamásu v Pásmu Gazy Jahjá Sinvára, šéfa vojenského křídla Hamásu Muhammada Dajfa, šéfa politického křídla Hamásu Ismáíla Haníja, izraelského premiéra Benjamina Netanjahua a izraelského ministra obrany Jo'ava Galanta.[12] Prezident Spojených států Joe Biden označil žádost za „pobuřující“, zatímco Netanjahu nazval Khana jedním z „největších antisemitů moderní doby“.[13]
Osobní život
Karimův otec je pákistánský dermatolog a jeho matka zdravotní sestra pocházející z Velké Británie.[14]
Hlásí se k islámu a je aktivním členem Ahmadíjské muslimské komunity, které bylo v Pákistánu zakázáno se označovat za muslimy zákonem o rouhání. Toto v něm podle jeho slov prohloubilo zájem o mezinárodní právo lidských práv. Jeho žena je malajsijská právnička Dato Shyamala Alagendra. Má 2 syny.[15]
Jeho bratrem je britský konzervativní politik sexuální delikvent Imran Ahmad Khan.[16]
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Karim Ahmad Khan na anglické Wikipedii.
- ↑ Dostupné online.
- ↑ Dostupné online.
- ↑ REUTERS. ICC's Khan puts his office back on collision course with Washington [online]. [cit. 2024-05-21]. Dostupné online.
- ↑ ICC: New chief prosecutor divides opinions in Africa – DW – 06/15/2021. dw.com [online]. [cit. 2024-05-21]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ REUTERS. British lawyer shines light on ‘dark shadows’ of colonial evictions [online]. [cit. 2024-05-22]. Dostupné online.
- ↑ WINTOUR, Patrick. British barrister Karim Khan elected ICC's new chief prosecutor. The Guardian. 2021-02-12. Dostupné online [cit. 2024-05-21]. ISSN 0261-3077. (anglicky)
- ↑ BORGER, Julian. ICC to issue first arrest warrants linked to Russia’s invasion of Ukraine. The Guardian. 2023-03-13. Dostupné online [cit. 2024-05-21]. ISSN 0261-3077. (anglicky)
- ↑ REUTERS. Russia adds ICC prosecutor who sought Putin's arrest to wanted list, media report [online]. [cit. 2024-05-22]. Dostupné online.
- ↑ Israel is committing war crimes in Palestinian territories, five nations charge. The Jerusalem Post | JPost.com [online]. 2023-11-17 [cit. 2024-05-21]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ NAZZARO, Miranda. South Africa alleges Israel violating ruling to prevent Gaza deaths [online]. 2024-02-01 [cit. 2024-05-21]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ https://archive.today/20240424220516/https://www.timesofisrael.com/netanyahus-office-hosts-emergency-talks-on-feared-icc-warrants-for-pm-ministers
- ↑ Statement of ICC Prosecutor Karim A.A. Khan KC: Applications for arrest warrants in the situation in the State of Palestine [online]. [cit. 2024-05-21]. Dostupné online.
- ↑ What ICC arrest warrants mean for Israel, Benjamin Netanyahu and Hamas. www.bbc.com [online]. [cit. 2024-05-21]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ AHMAD, Ehsan. British-Pakistani lawyer to lead UN investigation against ISIS [online]. 2018-06-01 [cit. 2024-05-21]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ SIDDIQUE, Haroon; WINTOUR, Patrick; BEAUMONT, Peter. ICC’s Karim Khan: a prosecutor in a hurry to effect international law. The Guardian. 2024-05-20. Dostupné online [cit. 2024-05-21]. ISSN 0261-3077. (anglicky)
- ↑ GYE, Hugo. Conservative MP Imran Ahmad Khan faces trial over claim he sexually assaulted a teenage boy. inews.co.uk [online]. 2021-06-18 [cit. 2024-05-21]. Dostupné online. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Karim A. A. Khan na Wikimedia Commons