Kunětická hora
Kunětická hora | |
---|---|
Kunětická hora od jihu | |
Vrchol | 315 m n. m. |
Prominence | 92 m ↓ Hrobice |
Izolace | 15,7 km → Na hradcích |
Poznámka | kruhový rozhled, hrad |
Poloha | |
Stát | Česko |
Pohoří | Východolabská tabule / Pardubická kotlina / Kunětická kotlina / Sršská plošina / Kunětická hora |
Souřadnice | 50°4′48″ s. š., 15°48′46″ v. d. |
![]() ![]() Kunětická hora | |
Typ | neovulkanický suk |
Hornina | trachybazalt, porcelanit, spilosit[1] |
Povodí | Labe |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![]() Kunětická hora | |
---|---|
![]() Jihozápadní stěna kamenolomu a starý sad | |
Základní informace | |
Vyhlášení | 1. srpna 2014 |
Vyhlásil | Krajský úřad Pardubického kraje |
Nadm. výška | 235–309 m n. m. |
Poloha | |
Stát | Česko![]() |
Okres | Pardubice |
Umístění | Ráby |
Další informace | |
Kód | 5980 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Tento box:
|
Kunětická hora je osamocený výrazný vrch (315[2] m n. m.) ležící pět kilometrů na severoseverovýchod od centra Pardubic, v katastrálním území obce Ráby. Tvoří dominantu Polabí. Hora je z jedné strany poznamenána těžbou trachybazaltu, která zde skončila v roce 1920. Z vrcholu je výhled do okolí a za příznivých podmínek je možné vidět i vrcholky Krkonoš. Je to nejvyšší bod Kunětické kotliny.
Úbočí vrchu jsou od roku 2014 chráněná jako přírodní památka s rozlohou 27,25 hektarů. Důvodem zřízení chráněného území je ochrana saproxylického hmyzu, savců a ptáků vázaných na porosty starých doupných stromů a dále zvláště chráněných druhů živočichů a rostlin vázaných na skalní útvary, suché trávníky a staré sady.[3] Téměř totožnou plochu zabírá stejnojmenná evropsky významná lokalita, která byla vyhlášena za účelem ochrany silně ohroženého páchníka hnědého (Osmoderma eremita).[4] O oblast pečuje Krajský úřad Pardubického kraje.
Historie
V okolí osamělé zvonovité hory vulkanického původu, převyšující úrodnou nížinu o cca 80 m, se podle četných archeologických nálezů usazoval člověk od neolitu. Kámen, který se zde nacházel, byl v období laténské kultury používán k výrobě rotačních mlýnků.[5] Na přelomu třináctého a čtrnáctého století byl na vrcholu vybudován hrad, který brzy zanikl. Na jeho místě nechal v roce 1421 Diviš Bořek z Miletínka postavit hrad Kunětická hora.[6]
Geomorfologické zařazení
Geomorfologicky Kunětická hora náleží do subprovincie Česká tabule, oblasti Východočeská tabule, celku Východolabská tabule, podcelku Pardubická kotlina, okrsku Kunětická kotlina a podokrsku Sršská plošina, jejíž je samostatnou geomorfologickou částí.[7]
Odkazy
Reference
- ↑ Zeměpisný lexikon ČR. Hory a nížiny. Příprava vydání Jaromír Demek, Peter Mackovčin. 2. vyd. Brno: Agentura ochrany přírody a krajiny ČR, 2006. 582 s. ISBN 80-86064-99-9. Heslo Kunětická hora, s. 250.
- ↑ Geoprohlížeč: Základní topografická mapa ČR 1 : 5 000 [online]. Zeměměřický úřad [cit. 2023-10-15]. Dostupné online.
- ↑ Ústřední seznam ochrany přírody – PP Kunětická hora [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2016-10-11]. Dostupné online.
- ↑ Ústřední seznam ochrany přírody – EVL Kunětická hora [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2016-10-11]. Dostupné online.
- ↑ ČTVERÁK, Vladimír; LUTOVSKÝ, Michal; SLABINA, Miloslav; SMEJTEK, Lubor. Encyklopedie hradišť v Čechách. Praha: Libri, 2003. 432 s. ISBN 80-7277-173-6. Kapitola Kunětice, s. 156–157.
- ↑ DURDÍK, Tomáš. Ilustrovaná encyklopedie českých hradů. Praha: Libri, 2002. 736 s. ISBN 80-7277-003-9. Heslo Kunětická hora, s. 309–311.
- ↑ BALATKA, Břetislav; KALVODA, Jan. Geomorfologické členění reliéfu Čech = Geomorphological regionalization of the relief of Bohemia. Praha: Kartografie, 2006. 80 s. ISBN 80-7011-913-6. (česky, anglicky)
Literatura
- Plán péče o přírodní památku (PP) Kunětická hora na období 2014–2022. Nasavrky: Centrum ochrany přírody, 2014. 28 s. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kunětická hora na Wikimedia Commons
Chráněná území v okrese Pardubice | |
---|---|
Národní přírodní rezervace | Bohdanečský rybník |
Národní přírodní památky | |
Přírodní rezervace | Baroch • Bažantnice v Uhersku • Buky u Vysokého Chvojna • Duny u Sváravy • Choltická obora • Mazurovy chalupy • Na Hradech • Přesypy u Rokytna • U parku • Žernov |
Přírodní památky | Boršov u Litětin • Černý Nadýmač • Hrozná • Kunětická hora • Labiště pod Opočínkem • Labské rameno Votoka • Meandry Struhy • Mělické labiště • Michnovka-Pravy • Nemošická stráň • Pětinoha • Přesyp u Malolánského • Rybník Moře • Skalka u Sovolusk • Stráň u Trusnova • Tůň u Hrobic • U Pohránovského rybníka • Vesecký kopec |