Leuk
Leuk | |
---|---|
![]() | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 46°19′5″ s. š., 7°38′4″ v. d. |
Nadmořská výška | 731 m n. m. |
Stát | Švýcarsko![]() |
Kanton | Valais |
Okres | Leuk |
![]() ![]() Leuk Leuk, Švýcarsko | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 55,15 km² |
Počet obyvatel | 3 948 (2018)[1] |
Hustota zalidnění | 71,6 obyv./km² |
Správa | |
Oficiální web | www |
PSČ | 3952 Susten 3953 Leuk 3957 Erschmatt |
Označení vozidel | VS |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Leuk (francouzsky Loèche) je obec ve švýcarském kantonu Valais, okrese Leuk, jehož je hlavním sídlem. Žije zde přibližně 3 900[1] obyvatel.
Geografie
Městečko Leuk se nachází ve švýcarském údolí Rhôny, na severním břehu Rhôny, východně od místa, kde se do Rhôny vlévá říčka Dala.
Leuk je obklopen vinicemi. Skládá se z hlavního centra, zvaného Leuk-Stadt, hradu, vesnice Susten na levém břehu Rhôny a dalších malých vesnic a osad Brianen, Feithieren, Gampinen a Pfyn.
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/ETH-BIB-Leuk-LBS_H1-008798.tif/lossy-page1-220px-ETH-BIB-Leuk-LBS_H1-008798.tif.jpg)
Oblast Leuku byla osídlena již v době kamenné před více než 4000 lety. Předpokládá se, že místní název Leuk pochází z předkeltské doby a že trvalé osídlení tedy začalo v této době. Oblast Leuk byla postupně osídlena a ovlivněna Ligurci, Kelty, Římany, Burgunďany, Franky a Alemany. Nejstarší dochovaný dokument zmiňující Leuk pochází z roku 515 n. l. V roce 1142 získal Leuk sionský biskup, který se tak stal panovníkem. Biskupský hrad v Leuku sloužil jako letní sídlo biskupů. V roce 1256 získal Leuk městská práva.[2]
Díky své poloze na křižovatce dopravních cest z východu na západ a z jihu na sever se město stalo významným obchodním centrem. Průsmyk Gemmipass na severu intenzivně využívali již Římané, což dokládá řada nálezů v oblasti. Na slunných jižních svazích se již od římských dob pěstují vinice. Keltové již znali vysokohorské zemědělství a pastevectví. Ve středověku bylo v Leuku více než 20 mlýnů. V Leuku byly také v provozu obchodní stanice a další služby.[2]
Leuk byl centrem reformace ve Valais, kterou vedl Bartholomäus Allet a jeho zeť Michael Mageran. Za Magerana byla zlomena světská a církevní moc biskupa ze Sionu.[2]
V letech 1915 až 1967 jezdila úzkorozchodná dráha Leuk–Leukerbad ze stanice Leuk SBB přes stanici Leuk Stadt až do Leukerbadu.
V roce 1974 byla na kopci 1 km východně od Leuku uvedena do provozu satelitní pozemní stanice Leuk; pozemní stanici dříve provozovala společnost Swisscom a nyní se jmenuje Signalhorn.com (stejně jako hora na jihu).
S účinností od 1. ledna 2013 byla doposud samostatná obec Erschmatt začleněna do politické obce Leuk.[3]
Obyvatelstvo
Vývoj počtu obyvatel[2] | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rok | 1850 | 1900 | 1950 | 2000 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | |||
Počet obyvatel | 1042 | 1592 | 2336 | 3361 | 3659 | 3675 | 3712 | 3724 | 3842 | 3915 | 3947 |
Hospodářství
Ve středověku bylo místní hospodářství založeno na přepravě zboží, salašnictví, zemědělství a vinařství. Ve městě se těžil štěrk z břehů řeky Rhôny v lese Pfynwald, dokud tato těžba nebyla v 70. letech 20. století z ekologických důvodů omezena. Těžba vápence byla zahájena v roce 1928 na řece Rhôně v Sustenu, ale v současnosti je již ukončena. V roce 2005 bylo v obci deset velkých zemědělských podniků a sedm vinařství. V roce 1908 otevřela společnost Alusuisse-Werke (nyní Alcan Ltd.) v Chippis a Stegu zpracovatelský závod, který poskytl práci mnoha lidem z Leuku. Leuk byl tradičně ústředním správním centrem regionu. Na počátku 21. století je také centrem vzdělávání, práva a služeb, částečně díky satelitní pozemní stanici společnosti International Teleport Switzerland AG. Díky velkým anténám pozemní stanice se Leuk stal významným mezikontinentálním telekomunikačním centrem. V blízkosti pozemní stanice jsou umístěny antény švýcarského vojenského systému Onyx pro sběr elektronických zpravodajských informací.
Doprava
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Leuk_train_station.jpg/220px-Leuk_train_station.jpg)
V roce 1915 byla otevřena železniční trať Leuk-Leukerbad-Bahn, která byla v roce 1967 zrušena a nahrazena autobusy. Leukem prochází železniční trať Brig – Sion (Simplonská dráha); ve stanici Leuk zastavují regionální vlaky i vlaky dálkové dopravy. V roce 2005 bylo přestavěno nádraží v Sustenu s novým železničním mostem přes Rhônu a novým železničním tunelem směrem na Salgesch.
Osobnosti
- Franz von Werra (1914–1941), stíhací eso 2. světové války
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Leuk na německé Wikipedii.
- ↑ a b Ständige Wohnbevölkerung nach Staatsangehörigkeitskategorie Geschlecht und Gemeinde; Provisorische Jahresergebnisse; 2018. Federal Statistical Office. 9. dubna 2019. Dostupné online. [cit. 2019-04-11].
- ↑ a b c d GRICHTING, Alois. Leuk (Gemeinde) [online]. Historisches Lexikon der Schweiz, 2017-01-04 [cit. 2024-01-11]. Dostupné online. (německy)
- ↑ BELLWALD, Werner. Erschmatt [online]. Historisches Lexikon der Schweiz, 2017-01-04 [cit. 2024-01-11]. Dostupné online. (německy)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Leuk na Wikimedia Commons
- (německy) Oficiální stránky
Obce v okrese Leuk | |
---|---|
Agarn • Albinen • Ergisch • Gampel-Bratsch • Guttet-Feschel • Inden • Leuk • Leukerbad • Oberems • Salgesch • Turtmann-Unterems • Varen |