Lux Perpetua
Lux Perpetua | |||
---|---|---|---|
![]() Výřez z obrazu Vzestup do blaženosti od Hieronyma Bosche, užitý na přebalu prvního českého vydání | |||
Autor | Andrzej Sapkowski | ||
Původní název | Lux Perpetua | ||
Překladatel | Stanislav Komárek | ||
Obálku navrhl | Jana Komárková | ||
Země | Polsko | ||
Cyklus | Husitská trilogie | ||
Žánr | historický román, fantasy | ||
Vydavatel | Leonardo | ||
Datum vydání | 2006 | ||
Česky vydáno | 2008 | ||
Typ média | vázané | ||
Počet stran | 476 | ||
ISBN | 978-80-85951-49-3 | ||
Předchozí a následující dílo | |||
| |||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Lux Perpetua je historický fantasy román polského spisovatele Andrzeje Sapkowského. Kniha vypráví příběh slezského rytíře Reinmara z Bělavy. Spolu s předchozími dvěma díly Narrenturm a Boží bojovníci tvoří tento román tzv. Husitskou trilogii, která je známá též jako Sága o Reinmarovi z Bělavy. V knize, jejíž děj se odehrává na konci 20. let a počátku 30. let 15. století, se mísí prvky historického románu a fantasy.
Děj
Děj knihy Lux Perpetua uzavírá celou Sapkowského trilogii a navazuje na předcházející dva díly jeho Husitské trilogie, Narrenturm a Boží bojovníci. Čtenář naposledy sleduje dobrodružství hlavního hrdiny celého příběhu, slezského šlechtice, lékaře a mága Reinmara z Bělavy.
V neustávajícím konfliktu mezi husity a katolíky se husitský špeh a informátor Reinmar dostal do velmi nebezpečnějšího postavení. Nejen, že jej nadále pronásledovala inkvizice a lidé vratislavského biskupa Konráda, který jej navíc veřejně exkomunikoval.[1] Příliš dobře informovanému špionovi přestali věřit i mnozí z předních husitských velitelů. Hlavním cílem samotného Reynevana vydíraného z vícero stran nadále zůstala snaha zachránit družku Juttu uvězněnou v klášteře v durynském Cronschwitzu.
To, kde byla Jutta držena, se slezský mág dozvěděl až díky pomoci židovky Rixy Cartafily de Fonseca, špionky ve službách polského krále Vladislava Jagella. Reynevana doprovázeného Šarlejem, Samsonem a Rixou však při hledání jeho milované předstihl jeho úhlavní nepřítel, vrah jeho bratra a parchant vratislavského biskupa, Birkard Grellenort. Grellenort doprovázený svou kumpanií černých jezdců Reynevanovu družku Juttu zadržel a smrtelně zranil. Vysvobozená dívka pak zemřela v Reinmarově objetí.[2] Zdrcený Reynevan se následně pohroužil do letargie, kterou jen umocnil fakt, že při obléhání Chebu pak zanedlouho padl i jeho přítel Samson Medák.[3]
Reynevan rozhodnutý vstoupit do kláštera zamířil do Slezska a odtud do Malopolska. Tam však byl donucen přidat se ke skupině žoldnéřů, mířící k paulinskému klášteru Jasná Hora v Čenstochové.[4] Když rytíři klášter přepadli, postavil se Reinmar zničení ikony s Madonou Čenstochovskou, což jej málem stálo život. Těžce zraněného Reynevana objevil průvod krakovského biskupa Zbyhněva Olešnického.[5] Po útoku na klášter byl mladý medik jako nepohodlný svědek uvržen do žaláře na hradě Lelově, kde strávil dlouhých pět let. Propuštěn byl teprve za pomoci svého přítele Šarleje a po přímluvě vlivné špionky Rixy. Šarlej se však s Reynevanem záhy rozloučil a vydal se hledat štěstí do daleké Konstantinopole.[6]
Reinmar nevzdávající naději na vítězství kalicha se vrátil k polním vojskům a v řadách radikálů se tak zúčastnil porážky v bitvě u Lipan, z níž uprchl společně s jezdci Jana Čapka ze Sán.[7] Odmítl pak dál pokračovat v boji a rozhodl se pomstít Birkartu Grellenortovi. Grellenorta, kterého vratislavský biskup jmenoval správcem, starostou a vladařem Vratislavi, však nakonec usmrtila dcera jeho bratra Peterlina, Sibyla z Bělavy.[8]
V samém závěru Reinmar opustil Vratislav a odjel za svou sestřenicí a chovatelkou koní Držatou Wirsing na panství Skalka.[9]
Historické pozadí
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/Zmaten%C3%BD_%C3%BAt%C4%9Bk_bratrsk%C3%A9_j%C3%ADzdy.jpg/200px-Zmaten%C3%BD_%C3%BAt%C4%9Bk_bratrsk%C3%A9_j%C3%ADzdy.jpg)
Stejně jako v předchozích dílech se i děj tohoto románu odehrává v době husitských válek a vrcholného období spanilých jízd, konkrétně v letech 1428 až 1434. Množství událostí v knize Boží bojovníci pak autor přebírá ze skutečné historie. V knize je například popsáno tažení husitských vojsk Saskem či bitva u Lipan. Při popisu vyplenění paulinského kláštera v Čenstochové vychází Andrzej Sapkowski z kroniky Jana Długosze.
Ve vedlejších rolích se i ve třetím díle Husitské trilogie objevuje množství skutečných historických postav. Reynevan je opět pronásledován služebníky vratislavského biskupa Konráda, opakovaně se setkává s Prokopem Holým,[10] Bedřichem ze Strážnice,[11] Zikmundem Korybutem[12] nebo s Janem Čapkem ze Sán.[13] Jako vedlejší postavy pak v příběhu vystupují kupříkladu krakovský biskup Zbyhněv Olešnický,[14] filozof Mikuláš Kusánský[15] a mnoho dalších historických osobností.
Odkazy
Reference
- ↑ SAPKOWSKI, Andrzej. Lux Perpetua. Ostrava: Leonardo, 2008. ISBN 978-80-85951-49-3. S. 18. [Dále jen: Sapkowski (2008)].
- ↑ Sapkowski (2008), 366 – 374.
- ↑ Sapkowski (2008), 379 – 381.
- ↑ Sapkowski (2008), 406 – 407.
- ↑ Sapkowski (2008), 418 – 422.
- ↑ Sapkowski (2008), 427 – 438.
- ↑ Sapkowski (2008), 441 – 443.
- ↑ Sapkowski (2008), 451 – 453.
- ↑ Sapkowski (2008), 457 – 458.
- ↑ Sapkowski (2008), 132.
- ↑ Sapkowski (2008), 184.
- ↑ Sapkowski (2008), 169.
- ↑ Sapkowski (2008), 442.
- ↑ Sapkowski (2008), 410 – 414.
- ↑ Sapkowski (2008), 337.
Literatura
- SAPKOWSKI, Andrzej. Lux Perpetua. Ostrava: Leonardo, 2008. 476 s. ISBN 978-80-85951-49-3.
Související články
- Andrzej Sapkowski
- Historická fantasy
- Husitská trilogie (fantasy)