Občanská participace
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Broom_icon.svg/48px-Broom_icon.svg.png)
Občanská participace nebo participace veřejnosti ve společenských vědách odkazuje na různé mechanismy pro veřejnost k vyjadřování názorů – a v ideálním případě k ovlivňování – ohledně politických, ekonomických, manažerských nebo jiných společenských rozhodnutí. Participativní rozhodování se může odehrávat v jakékoli oblasti lidské sociální činnosti, včetně ekonomické (tj . participativní ekonomika), politické (tj . participativní demokracie nebo parpolitnost), managementu (tj . participativní management), kulturní (tj . polykulturalismus) nebo rodinné.
Politika
Smyslem demokracie je podle Jean-Jacques Rousseaua, aby se občané podíleli na vládě. Proti čisté představě reprezentativní demokracie, kde občané svěří rozhodování zvoleným zástupcům, Rousseau a mnozí další zastávají představu Participativní demokracie, jež se může projevovat například referendy, veřejnou diskusí a podobně.
Městská participace
Participativní rozpočtování
Participativní rozpočet je inovativní způsob hospodaření s veřejnými financemi. Radnice vyhradí část peněz pro projekty, které budou iniciovat sami občané. Místní totiž nejlépe vědí co je v jejich okolí potřeba zlepšit. Obyvatelé města tak dostanou příležitost navrhnout, jak peníze využít a hlasováním rozhodnou, který projekt město zrealizuje. Radnice se pro změnu seznámí s problémy občanů a zlepší lepší vztah s veřejností. [1] Mezi prvními v ČR bylo participativního rozpočtování použito v obcích Nelahozeves, Příbor, Pržno a Třanovice v letech 2012-2014. Participativní rozpočtování v České republice podporuje několik organizací, jako je například, Agora Central Europe, Alternativa zdola a Participace 21, kterou zastřešuje společnost Decision 21. Od roku 2015 participativní rozpočtování realizuje několik desítek českých obcí.
Participativní projekty ve městech
Ve městě je možné zlepšit veřejný prostor pomocí participativních projektů. Jedná se o způsob, jak propojit zainteresovanou veřejnost s experty (architekty, urbanisty a odborníky na dopravu a územní rozvoj), skloubit jejich návrhy s požadavky při zkvalitnění veřejných prostor a uzpůsobit projekt jak z hlediska funkčního designu, tak z hlediska potřeb občanů. Projekt je výsledkem spolupráce veřejnosti, odborníků s možnostmi a prostředky radnice. Radnice umožňuje občanům zapojit se do veřejné debaty, rozhodování o svém okolí a jejím cílem je zdokonalit rozhodovací proces tak, aby změny vedly ke spokojenosti obyvatel, dlouhodobě sloužily svému účelu a celkově umožňovaly rozvíjet své okolí jako harmonického místa k životu. [1]
Školní participace
Participativní rozpočet na školách je upravenou formou městského participativního rozpočtování. Vedení základní nebo střední školy vyčlení část peněz ze školního rozpočtu. Žáci a studenti vymyslí a navrhnou projekty, které mají zlepšit prostředí nebo atmosféru ve škole. Následně o projektech hlasuje celá škola a vítězný projekt se ve škole bezprostředně zrealizuje. V České republice se participativnímu rozpočtování na základních a středních školách věnuje Participace 21 pod společnosti Decision 21. Název produktu je Pébéčko z anglického “PB - Participatory Budgeting”. První školní participativní rozpočtování se realizovalo v roce 2016 na dvou základních školách v Říčanech. Na jaře 2019 byl realizován pilotní projekt Pébéčka pro střední školy na Gymnáziu K. V. Raise a SOU v Hlinsku. [1] Archivováno 20. 8. 2020 na Wayback Machine. Participaci je možné realizovat také pro konkrétní zaměření a participativní rozpočet upravit výhradně pro technické, ekologické nebo jiné projekty. [2]
Městská školní participace
Speciálním případem participativního rozpočtování ve městech je proces, kterého se účastní žáci a studenti základních a středních škol, kteří nejen navrhují, co by chtěli v jejich městě zlepšit, ale zároveň koordinují celé participativní rozpočtování. Využijí přitom zkušenosti právě ze školního Pébéčka. V praxi město vyčlení peníze na participativní rozpočet, přizve radu školních parlamentů, která je tvořena zástupci z parlamentů škol přítomné v daném městě. Rada navrhne projekty, které by za peníze chtěla realizovat a následně se o projektech hlasuje. Vítězný projekt se následně realizuje. Pilotní projekt tohoto typu proběhl v Kutné Hoře ve spolupráci s Participací 21. [3]
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Participation (decision making) na anglické Wikipedii.
- ↑ a b WWW.BENES-MICHL.CZ, Beneš & Michl. Možnosti spolupráce | Participation 21. www.participace21.cz [online]. [cit. 2020-08-03]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-08-20.
- ↑ WWW.BENES-MICHL.CZ, Beneš & Michl. Školy | Participation 21. www.participace21.cz [online]. [cit. 2020-08-03]. Dostupné online.
- ↑ WWW.BENES-MICHL.CZ, Beneš & Michl. Žáci navrhli městské projekty za 150 tisíc pro Kutnou Horu. Město realizuje unikátní projekt v České republice | Participation 21. www.participace21.cz [online]. [cit. 2020-08-03]. Dostupné online.
Související články
- Methexis
- Přímá demokracie
Externí odkazy
- (anglicky) Participatory Economics Book Page (Participatory Decision Making)
- (anglicky) "Participatory Learning and Action series" Významný neformální časopis a blog o zkušenostech s participačním učením, rozhodováním a jednáním.
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |