Obchodní dům Máj
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Broom_icon.svg/48px-Broom_icon.svg.png)
Máj Národní | |
---|---|
![]() | |
Účel stavby | |
komerční | |
Základní informace | |
Sloh | high-tech architektura |
Architekti | John Eisler, Miroslav Masák, Martin Rajniš |
Výstavba | 1972–1975 |
Přestavba | 2018–2024 |
Současný majitel | Amadeus Real Estate |
Poloha | |
Adresa | Národní 63/26 Praha 1, Nové Město 110 00 Praha 1, Praha 1, Nové Město, Česko ![]() |
Ulice | Národní a Spálená |
Souřadnice | 50°4′55,92″ s. š., 14°25′10,92″ v. d. |
![]() | |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 102116 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Máj Národní je budova v Praze na křižovatce ulic Spálená a Národní postavená jako obchodní dům. Je jedním z nejvýznamnějších zástupců české architektury 70. let 20. století.[1] Z architektonického hlediska jde o stavbu pozdně funkcionalistickou s prvky brutalismu a high-tech architektury[2] architektů z ateliéru SIAL.[3]
Budova byla vybudována jako obchodní dům v letech 1972–1975[1] pod názvem 02.[3] Krátce po dokončení byla přejmenována na Máj, když pod tímto označením byla známá až do pádu komunistického režimu. Po roce 1992 došlo k dalšímu přejmenování na Kmart podle amerického řetězce, který jej vlastnil. V roce 1996 se vlastníkem a provozovatelem stala společnost Tesco, která obchodní dům provozovala pod svou značkou. Po rekonstrukci interiérů a zavedení nové koncepce firmy změnila společnost Tesco v září 2009 značku na My. V roce 2019 dům získala společnost ze skupiny AMADEUS Real Estate. V letech 2023–2024 byla budova zásadně zrekonstruována,[4] od znovuotevření je využívána pod názvem Máj Národní[5] jako obchodní centrum, zábavní prostor a výstavní prostor.[6]
Od roku 2007 je dům chráněn jako Kulturní památka České republiky.
Historie
Máj byl vybudovaný na místě zbořeného novogotického Šlikovského paláce a do historické zástavby vstoupil „s razancí, jaká byla pro světovou architekturu 70. let 20. století typická“.[1] Pavel Panoch zmiňuje, že Máj do centra Nového Města záměrně vkročil trochu jako slon v porcelánu a nesnažil se připodobnit kontextu svého historického prostředí, ale naopak do něj dosedl nesmlouvavě a drze jako těžké a objemné těžítko a jako užitečný experiment názorně ukazuje, kde jsou meze toho, co historické jádro Prahy ještě snese.[7]
Obchodní dům Máj navrhli architekti John Eisler, Miroslav Masák a Martin Rajniš z libereckého ateliéru SIAL, který roku 1968 založil autor Ještědu Karel Hubáček.[1] Stavbu realizovaly švédské stavební firmy SIAB a ABV Stockholm.[1] Spolupráce se západními stavebními firmami byla v 70. letech neobvyklá.[8]
Ve své době obchodní dům vyvolal velkou pozornost západních architektonických časopisů. Psal o něm Udo Kultermann v knihách Architecture in the Seventies (London, 1980) a Zeitgenössische Architektur in Osteuropa (Köln, 1985) a časopisy Baumeister (1973, č. 6), Bauforum (1981, č. 88) a Casabella (1985, č. 4 a 9, komentář Sebastiana Brandoliniho).[1] V českém prostředí hodnota stavby tolik zdůrazňována nebyla, protože ateliér SIAL se dostal do nepřízně režimu, jeho členové nesměli publikovat v oficiálních architektonických časopisech.[1] Historik architektury Jan Michl stavbu vyzdvihl ve své knize Realizace a projekty v současné architektuře (Odeon, Praha, 1978).[1] Jedinou další zmínku v oficiální československé architektonické literatuře před rokem 1989 si dovolil Jaroslav Vebr v knize Soudobá architektura v ČSR (Panorama, Praha, 1980). Po roce 1989 Máj zmínily české práce Česká architektura/Czech Architecture, 1945–1995 (Obec architektů, Praha, 1995), Veletržní palác v Praze (Národní galerie, Praha, 1995), Mašinisti (Galerie Jaroslava Fragnera, Praha, 1996), Umělecké památky Prahy: Nové Město a Vyšehrad (Academia, Praha, 1998), na Západě pak Léon de Coste: Prague (Paris, 1990), Architecture in the Czech Republic (Chicago, 1993) a publikace nakladatelství Citadelle + Mazenod Prague (Paris, 2005).[1]
Vlastnické změny po roce 1989
Od června do prosince 1990 fungoval objekt jako Obchodní dům Máj, státní podnik. K 1. lednu 1991 byl v rámci privatizace získala budovu společnost Obchodní dům Máj, a.s. Ta byla v roce 1995 zrušena a sloučena se společností KMART ČR a.s.,[9] kterou tehdy vlastnil americký řetězec Kmart. Poté, co celou společnost Kmart koupila nizozemská pobočka Tesco, došlo v květnu 1996 k přejmenování společnosti na Tesco Stores ČR a. s.,[10] a obchodní domy K-Mart byly přejmenované na Tesco.
V roce 2018 byla budova vyčleněna do samostatné společnosti Department store Praha s.r.o., která byla v roce 2019 prodána společnosti BELLE REAL, a.s. vlastněné společností Amádeus Real, a.s. kontroverzního podnikatele Václava Klána.[11] Společnost Department store Praha se následně sloučila BELLE REAL, která byla přejmenována na Máj Národní a.s.[12]
Proměny po roce 2000
V únoru 2006 společnost Tesco údajně požádala Magistrát hl. m. Prahy o vyjádření k záměru demolice obchodního domu odůvodněného tím, že je zastaralý.[13][14] Zástupci magistrátu a odborné komise městské rady trvali na tom, že případnému zbourání by muselo předcházet vydání stavebního povolení na novou budovu, který by Máj nahradila.[14] Po vlně kritiky nicméně společnost Tesco své plány zredukovala na radikální rekonstrukci a popřela, že by plánovala demolici.
V březnu 2006 historik a teoretik architektury Rostislav Švácha navrhl prohlásit obchodní dům za kulturní památku.[1][15][16][17] Národní památkový ústav svým stanoviskem žádost podpořil, ředitel jeho pražské pobočky Michal Zachař ve vyjádření pro média označil stavbu za ojedinělou vlaštovku opravdu moderní architektury v normalizačním Československu.[18] Svá stanoviska zpracovala také odborná pracoviště Univerzity Karlovy a ČVUT.[18] 27. dubna 2006 Ministerstvo kultury zahájilo správní řízení o prohlášení kulturní památkou.[13] Společnost Tesco 9. června 2006 požádala o přerušení správního řízení, aby získalo čas pro zpracování podkladů ke svému stanovisku, a ministerstvo jí v červenci vyhovělo. 2. října 2006 byl obchodní dům prohlášen za kulturní památku.[18] Tesco Stores ČR se prohlášení za památku bránila, protože chystala radikální přestavbu, a proti rozhodnutí podala rozklad, který však ministr kultury Martin Štěpánek 21. prosince 2006 zamítl.[19] Spor o památkovou ochranu Máje rozvířil mezi veřejností otázku, zda si památkovou ochranu zaslouží nejen historické, ale i významné moderní stavby, které veřejnost jako památky nevnímá.[19]
Na podzim 2009 probíhala rozsáhlá rekonstrukce. V souvislosti s výstavbou komplexu Quadrio[20] na sousedním pozemku s výstupem ze stanice metra Národní třída byla zakryta prosklená jižní stěna obchodního domu, skrz kterou byly původně vidět eskalátory. S Quadriem byl Máj propojen dveřmi v roce 2014.
V roce 2019 Máj zakoupila česká developerská společnost Amadeus Real Estate. Vlastníci společnosti, Václav a Martin Klánovi, stavbu zakoupili se záměrem realizovat v horních patrech apartmány a dole obchodní dům. Zaujala je i možnost nákladního výtahu, kdy by vlastníci apartmánů mohli s autem vyjet pomocí výtahu až do svého bytu. Následně svůj záměr změnili na klasické obchodní centrum a kanceláře, ale později se vzhledem k rušné lokalitě rozhodli pro realizaci zábavního centra.[21]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/Obchodn%C3%AD_d%C5%AFm_M%C3%A1j_IMG_6075.png/220px-Obchodn%C3%AD_d%C5%AFm_M%C3%A1j_IMG_6075.png)
Rekonstrukce 2022–2024
Společnost Amadeus Real Estate začala obchodní dům rekonstruovat v roce 2022. Součástí rekonstrukce a přeměny na moderní obchodní a zábavní centrum byla i obnova fasády.[22] Za rekonstrukci společnost utratila 4,5 miliardy korun.[23]
Rekonstrukce byla dokončena v květnu 2024. Dominantou budovy se přitom stali dva motýli Davida Černého umístění na fasádě.[24] Dvě osmimetrové plastiky motýlů, jejichž tělo má podobu letounu Spitfire, mají vzdávat hold českým letcům za druhé světové války.[25] Díla byla na Máj nainstalována dočasně, povolení mají na rok, přesto jejich instalace vzbudila kontroverze.[26][27] V debatě na ČT v pořadu Události, komentáře, došlo i na vulgarity mezi autorem plastik Davidem Černým a kurátorkou umění Galerie hlavního města Prahy Marií Foltýnovu. Dle Foltýnové je obchodní dům sám o sobě architektonickým dílem, které nepotřebuje další vrstvu. Černý Foltýnovou nazval „soudružkou Faltýnkovou”, a kritiku Foltýnové, že by měl ukázat ke schválení instalaci na kulturní památku i její návrh, komentoval slovy, že jde o „soudružský, komunistický způsob komunikace a uvažování“.[27] Památkový ústav umístění těchto plastik nedoporučil, vyjádřil se k němu v tom smyslu, že budova je čistá a elegantní, je sama o sobě uměleckým dílem a nic dalšího nepotřebuje. Proti se postavil také Klub Za starou Prahu, který plastiky motýlů označil za typický kýč, a připomínku památky československých letců za snahu vyvolat dojetí a zároveň účelovou obranu před kritikou či nepřízní schvalovacích míst. Kritiku vyjádřil i sochař Pavel Karous, podle něhož se kulturní památka takovým zásahem ničí a přidává se na ni „současná postmoderna, která na architekturu 70. let nepatří”. S kritikou naopak nesouhlasil novinář Jan H. Vitvar z týdeníku Respekt, podle něj jde o klasické dílo Davida Černého, které je vždy odstranitelné a „akorát je velké a lidé jsou vždy rozpačití z toho, že je exponované ve veřejném prostoru”.[26]
Rozlehlou plochu interiéru realizovala společnost Prochazka & Partners. Koncept na celkové ploše 17 tisíc metrů čtverečních byl údajně inspirován velkými evropskými metropolemi[28] a projektem pařížského muzea Centre Georges Pompidou.[29] Každé patro bylo přizpůsobeno různému způsobu využití.[23] Zrekonstruovaný Máj v devíti patrech návštěvníkům nabídl obchody, restaurace, zábavní centrum a střešní vyhlídkovou terasu. Třetí a čtvrté patro bylo věnováno zábavnímu centru. Např. v oddělení Levels vyplnily stovky arkádových her. Páté patro bylo věnováno menším dětem – hostí zábavní park Lvíčkov. Dále pak šesté patro bylo věnováno historické expozici Back in Time (Zpátky v čase) a sedmé patro superhrdinům a komiksům. V osmém patře byla umístěna restaurace s výhledem na pražská panoramata a v posledním patře se nachází panoromatické terasy.[29]
Veřejnosti se zrekonstruovaný Máj znovu otevřel 24. června 2024.[28] Po rozruchu způsobeném plastikami motýlů, vzbudila další vlnu emocí nová podoba interiérů. Zveřejněné fotografie interiérů pobouřily náměstka pro územní rozvoj Petra Hlaváčka. Na sociální síť X napsal, že je vnitřek kulturní památky „úplně zničený necitlivou přestavbou”. Vinu přisoudil památkářům, kteří dle něj hrubě podcenili péči o kulturní památku. Ti se však mohou vyjadřovat pouze k původním historickým prvkům jako jsou schodiště nebo vestavěné skříně, nikoli ke vkusu majitele v případě nových interiérů.[30] Další negativní komentáře zaplavily ještě před otevřením sociální sítě. Nové interiéry Máje byly přirovnávány ke kasínu, cirkusu nebo Las Vegas. Architekt a historik architektury Zdeněk Lukeš se k interiérům vyjádřil: „Interiéry jsou strašné, je to úplný protiklad a až skoro výsměch k původní architektuře”.[29] Ze strany veřejnosti byly zaznamenány různorodé reakce.[23]
Popis
Máj ve své době patřil ve světovém měřítku k nejmonumentálnějším stavbám neofunkcionalistického směru. Neofunkcionalistickými rysy jsou důraz na tenkost pláště budovy, prolamovaného pásovými okny a velkými skleněnými plochami, a asymetrické prvky jeho kompozice.[1]
Zvláštností byla použitá stavební technologie suché montáže.[1] Pro styl high-tech styl bylo charakteristické zvýraznění některých technologických prvků: barevně natřená potrubí vzduchotechniky na stropech (ta však byla zakryta v roce 1992) a eskalátory v prosklené schodišťové hale (průhled byl zakryt při rekonstrukci roku 2009 a přilehlý prostor má být zastavěn).[1][7] Tyto prvky byly inspirované stavbou Centre Georges Pompidou v Paříži (1972–1977) od architektů Renza Piana a Richarda Rogerse, pražská stavba ale byla dokončena o dva roky dřív než její vzor, což jí dává celoevropský význam.[1]
Jedním z důvodů, proč se ministerstvo rozhodlo prohlásit objekt za památku, byl kontrast plně prosklené eskalátorové haly s nečleněnou věží nákladních výtahů z pohledového betonu.[8] Pavel Panoch popisuje přísné, odosobněné geometrické formy a materiálový souzvuk železobetonového skeletu, opláštěného plechem a skleněnými pásy, jako znaky mašinismu.[7] Součástí high tech pojetí byl i trvale zavěšený jeřáb na střešních kolejnicích, určený k čištění fasády.[7] Panoch řadí Máj mezi pět nejvýznamnějších dobových českých budov, které typickým a mimořádně výstižným způsobem zhmotňují dobovou společenskou atmosféru raného předkapitalistického konzumu.[7]
Zajímavostí je použití 13 výtahů, z nichž jsou dva pro zákazníky, dva pro zaměstnance, tři menší a tři větší pro rozvoz zboží a tři velké pro přepravu nákladních automobilů. S osobním automobilem je možno vyjet až na terasu 4. patra.
Obchodní dům byl jako jeden z prvních vybaven rozsáhlým systémem bezpečnostních kamer s nepřetržitým nahráváním.
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n Klub Za starou Prahu. www.zastarouprahu.cz [online]. [cit. 2024-08-22]. Dostupné online.
- ↑ obchodní dům Máj - Památkový Katalog. pamatkovykatalog.cz [online]. [cit. 2024-06-13]. Dostupné online.
- ↑ a b OD Máj bude mít po rekonstrukci nový fasádní plášť, vypadat má jako ten ze 70. let. www.earch.cz [online]. [cit. 2024-06-13]. Dostupné online.
- ↑ Tesco prodává obchodní dům My v centru Prahy. Má lépe sloužit lidem v okolí. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2018-03-01 [cit. 2018-03-09]. Dostupné online.
- ↑ 24. června otevíráme! - Máj Národní [online]. 2024-05-17 [cit. 2024-06-13]. Dostupné online.
- ↑ Zrekonstruovaný obchodní dům Máj v Praze se otevře již příští měsíc. www.tvarchitect.com [online]. [cit. 2024-06-13]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e Pavel Panoch: Máj je důležitý "slon" | Aktuálně.cz. Aktuálně.cz - Víte, co se právě děje [online]. 2006-03-12 [cit. 2024-08-22]. Dostupné online.
- ↑ a b Archiweb - Ministerstvo prohlásilo obchodní dům Máj za kulturní památku. www.archiweb.cz [online]. [cit. 2024-08-22]. Dostupné online.
- ↑ Veřejný rejstřík a Sbírka listin - Ministerstvo spravedlnosti České republiky. or.justice.cz [online]. [cit. 2024-06-13]. Dostupné online.
- ↑ Obchodní rejstřík
- ↑ Potrestaný developer Klán vyhlíží nový projekt. Stavba už dostává obrysy - Seznam Zprávy. www.seznamzpravy.cz [online]. 2021-04-04 [cit. 2024-06-13]. Dostupné online.
- ↑ Veřejný rejstřík a Sbírka listin - Ministerstvo spravedlnosti České republiky. or.justice.cz [online]. [cit. 2024-06-13]. Dostupné online.
- ↑ a b NOVÁ, MF DNES, Magdalena. Bude Tesco cenným domem?. iDNES.cz [online]. 2006-07-14 [cit. 2024-08-22]. Dostupné online.
- ↑ a b Archiweb - Možné demolici Teska musí předcházet povolení novostavby. www.archiweb.cz [online]. [cit. 2024-08-22]. Dostupné online.
- ↑ Zbourat Tesco je blbost, říká architekt | Aktuálně.cz. Aktuálně.cz - Víte, co se právě děje [online]. 2006-03-21 [cit. 2024-08-22]. Dostupné online.
- ↑ Obchodní dům Máj se možná stane kulturní památkou - Novinky. www.novinky.cz [online]. 2006-03-21 [cit. 2024-08-22]. Dostupné online.
- ↑ Archiweb - Švácha podal návrh na prohlášení Máje za památku. www.archiweb.cz [online]. [cit. 2024-08-22]. Dostupné online.
- ↑ a b c NOVÁ, MF DNES, Magdalena. Máj zatím památkou nebude. iDNES.cz [online]. 2006-07-14 [cit. 2024-08-22]. Dostupné online.
- ↑ a b Tesco prohrálo, obchodní dům Máj bude památkou - Novinky. www.novinky.cz [online]. 2007-01-03 [cit. 2024-08-22]. Dostupné online.
- ↑ Copa centrum změnilo majitele i jméno. Nově je z něj Quadrio. iDNES.cz [online]. 2013-03-06 [cit. 2017-10-07]. Dostupné online.
- ↑ TEREBA, Marek. „Las Vegas“ v centru Prahy. Prošli jsme s kamerou zrekonstruovaný Máj [online]. Novinky.cz, 2024-06-21 [cit. 2024-06-24]. Dostupné online.
- ↑ Rekonstrukce OD Máj v Praze bude hotová v květnu, stavbaři instalují eskalátory | ČeskéNoviny.cz. www.ceskenoviny.cz [online]. [cit. 2024-05-23]. Dostupné online.
- ↑ a b c SOCHOROVÁ, Barbora. „Interiér neodpovídá charakteru domu.“ S architektem až na střechu Máje. Seznamzpravy.cz [online]. 2024-06-26 [cit. 2024-06-26]. Dostupné online.
- ↑ ČT24, ČTK. Oba několikametroví motýli už jsou na budově obchodního domu Máj. ct24.ceskatelevize.cz [online]. [cit. 2024-05-23]. Dostupné online.
- ↑ TROUSILOVÁ, Alžběta; PÁNKOVÁ, Magdalena. V Praze instalují plastiky motýlů Davida Černého. Novinky.cz [online]. 2024-05-18 [cit. 2024-06-24]. Dostupné online.
- ↑ a b ZANGA, Clara. Motýli na Máji? Tragičtější než za komunistů, zlobí se sochař. Novinář Černého brání. magazin.aktualne.cz [online]. 2024-04-11 [cit. 2024-06-19]. Dostupné online.
- ↑ a b VACULÍK, Radim. Vulgarity v České televizi. Černý a kurátorka se hádali o sochy na budově Máje. Novinky.cz [online]. 2024-04-20 [cit. 2024-06-24]. Dostupné online.
- ↑ a b ŠEVČÍKOVÁ, Monika. Největší interiérový projekt roku 2024 Máj Národní se otevírá. positiv.cz [online]. [cit. 20024-06-12]. Dostupné online.
- ↑ a b c KUCHYŇOVÁ, Zdeňka. Otevřel se Máj v Praze! Kromě obchodů tu najdete třeba minigolf, panoramatické terasy a restauraci s výhledem na Prahu. cesky.radio.cz [online]. irozhlas.cz, 2024-06-24 [cit. 2024-06-24]. Dostupné online.
- ↑ MEDKOVÁ, Magdaléna. Úplně zničený, viní Hlaváček památkáře za interiéry Máje. Omyl, tvrdí úředníci. magazin.aktualne.cz [online]. 2024-06-14 [cit. 2024-06-19]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Máj Národní na Wikimedia Commons
- www stránky obchodního domu
- Magdalena Nová, Jan Ziegler: Změní se Tesco i stanice metra, MF DNES, 18. 2. 2006, příloha Praha, str. B 3 (soubor článků včetně rozhovoru se Zdeňkem Lukešem)
- Robert Oppelt: Máj jako památka? Proč ne, MF DNES, 8. 4. 2006, příloha Praha, s. B 4 (soubor článků včetně rozhovoru s Richardem Bieglem)
- Kamila Klausová: Pomníky socialismu, Týden, č. 15/2006, 10. 4. 2006 (srovnávací hodnocení Rostislava Šváchy a Zdeňka Lukeše)
- David Nesnídal: Bojuji za české sklo, týdeník MF PLUS, č. 16/2006 (rozhovor s Rostislavem Šváchou o stavbách z poválečné doby)
- Rostislav Švácha: Máj vstoupil do dějin, Aktuálně.cz, 12. 3. 2006
- Ondřej Beneš, Oldřich J. Ševčík: neplatný odkaz! Praha 2006: Obchodní dům Máj, komerční zájmy vlastníka a „věc architektury“ ve společnosti masové spotřeby[nedostupný zdroj], e-architekt.cz, 24. 11. 2006 (souhrnný článek o kauze)
- Pořad Českého rozhlasu Plus Obchodní domy, výkladní skříně normalizace; obsahuje množství informací o historii obchodního domu Máj a obchodování obecně[nedostupný zdroj]