Oblévačka
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Easter_card_ukr_leg.jpg/220px-Easter_card_ukr_leg.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Dziady_%C5%9Bmigustne.jpg/220px-Dziady_%C5%9Bmigustne.jpg)
Oblévačka znamená polévání děvčat na Velikonoční pondělí (Červené pondělí). Původně snad spolu s pomlázkou šlo o formu pohanského požehnání, později asi o žertovný trest za lakotu a neochotu obdarovávání obcházejících koledníků kraslicemi nebo jinými dary.
„Polévání“, je jednou z běžně praktikovaných velikonočních tradic například v Maďarsku, ale tato tradice je stále známá i na Slovensku, v Česku a v Polsku, okázale na vesnici, méně ve městech.
O pomlázce i polévání se zmiňuje již rakouský kazatel 14. století Konrád Waldhauser.[1][2] Polévání vodou se však na jaře praktikovalo z mnoha pohanských důvodů a Konrád Waldhauser toto interpretoval křesťansky, ale písemné záznamy spojené s vodou se pak objevují až od 19. století.[3]
V Česku
V Česku je tento zvyk známý hlavně na severovýchodě Moravy. Jeden z názvů pro zvyk velikonočního polévání je šmerkust.[4] Ten je ve východních Čechách známý jako šmerkust, šmerkus, šmerkous, u Zlobického[zdroj?] je zmiňován jako šmerkouz, na Moravě jako šmigrust, šmirgust, šmergust, či šmegrust, a ve Slezsku (ve shodě s polskými názvy) jako šmigust.[5] Tento zvyk spojuje polévání se šleháním.[6] Šmerkust je identifikován jako součást pomlázky, neboť s ní má stejné pojetí.[1] Předpokládá se, že původ slova pochází z německého Schmackostern.
V Polsku
V Polsku se mu podobá zvyk známý jako śmigus-dyngus, který se dnes projevuje i ve městech hlavně jako žertovné stříkání vody plastovými stříkačkami, známými z koupališť, někdy s přísadou voňavky. Takové žertovné opomíjení původních kořenů tradic je ovšem i kritizováno, a je nabádáno k návratu k původním významům.[7] Velikonoční pondělí je proto také lany poniedziałek (lité pondělí).
Jako zvyk polévání Poláci tuto tradici přenesli např. i do Spojených států pod názvem dyngus: Velikonoční pondělí je pak dyngus day.[8] Slovo patrně pochází z německého dingen - vykoupit se.
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Śmigus-dyngus na polské Wikipedii.
- ↑ a b Pomlázka Archivováno 16. 4. 2016 na Wayback Machine., ceske-tradice.cz
- ↑ https://ndk.cz/view/uuid:41103f6c-4363-11dd-b505-00145e5790ea?page=uuid:1810219e-4953-4aa5-a895-aebfcd52e1bc - Zíbrt: Staročeské výroční obyčeje, pověry, slavnosti a zábavy prostonárodní
- ↑ http://is.muni.cz/el/1421/podzim2005/RLB36/za/texty_k_rozprave_na_seminare2.pdf - Věra Frolcová: Voda v české velikonoční tradici
- ↑ Řehtání a pomlázka, vareni.cz, Fendryska, 20.03.2008
- ↑ Velikonoce – červené svátky, slovane.cz, Tomáš Nový, ze dne: 16. 04. 2006
- ↑ Pomlázka, rozhlas.cz/plzen/, jazykový koutek Českého rozhlasu, Martin Prošek
- ↑ (polsky)Śmigus-dyngus: Tradycyjne oblicza
- ↑ (anglicky)Official Website of Dyngus Day Archivováno 13. 10. 2010 na Wayback Machine.
Související články
- German
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Oblévačka na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Oblévačka v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Kraslice, nase-rec.ujc.cas.cz, Naše řeč, ročník 7 (1923), číslo 6
- Velikonoční pondělí je tady. Čas na koledu, tyden.cz, ČTK, 13.04.2009
- Velikonoční pomlázka, chovani.eu
- (německy)Das „Begießen“
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |