Palác pánů z Hradce
Palác pánů z Hradce na Malé Straně | |
---|---|
![]() Palác pánů z Hradce na Malé Straně | |
Účel stavby | |
Italské velvyslanectví v Praze | |
Základní informace | |
Sloh | Renesance |
Architekt | Ulrico Aostalli de Sala |
Výstavba | 50. léta 16. století |
Přestavba | 1558 (do dnešní renesanční podoby) |
Materiál | Zdivo |
Stavebník | Valdštejnové |
Další majitelé | Páni z Hradce Slavatové z Chlumu a Košumberka Thunové |
Současný majitel | Itálie |
Poloha | |
Adresa | Zámecké schody 193/1 Praha 1, Malá Strana 118 00 Praha 011, Česko ![]() |
Ulice | Thunovská a Zámecké schody |
Souřadnice | 50°5′20,4″ s. š., 14°24′2,16″ v. d. |
![]() | |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 44437/1-648 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Palác pánů z Hradce, nazývaný také Slavatovský, Kolovratský nebo Thunovský, je významná renesanční památka v ulici Zámecké schody 193/1 v Praze na Malé Straně. Je chráněn jako kulturní památka České republiky.[1] Po roce 1768, kdy se stal majetkem Thunů, byl propojen se sousedním barokním Kolovratským palácem, který jim rovněž patřil, do jednoho palácového komplexu.
Historie
Palác vznikl v 50. letech 16. století přestavbou dvou gotických domů a dnešní vrcholně renesanční podobu získal po roce 1558, kdy ho získal Jáchym z Hradce. Mezi lety 1563–1596 byl palác rozšířen a exteriéry i interiéry zásadně upraveny podle plánů Ulrico Aostalliho de Sala. Na výzdobě se podíleli malíři de Mariani, Graffer a Filg a kameník Rattych.[2]
Roku 1602 palác palác koupil Jáchymův zeť Vilém Slavata z Chlumu a Košumberka; v 80. letech 17. století vystavěli Slavatové raně barokní vyhlídkovou věž. Po vymření Slavatů roku 1693 palác získal roku 1701 Norbert Leopold Libštejnský z Kolovrat. V roce 1768 objekt získali Thunové, kteří jej spojili se svým palácem v Nerudově ulici. Mezi lety 1911–1924 v paláci žil malíř Alfons Mucha.
V roce 1924 koupila celý komplex italská vláda pro své velvyslanectví.
Popis
Palác pánů z Hradce je stavebně starší, severní částí palácového komplexu. Je přístupný od zámeckých schodů visutým uzavřeným můstkem. Stavebně novější, jižní částí komplexu je Kolovratský palác, přístupný z Nerudovy ulice. Obě části jsou propojeny nižšími barokními spojovacími křídly. Celý komplex je podrobněji popsán společně.
Samotný palác pánů z Hradce má severní uliční fasádu renesanční, částečně pokrytou sgrafitovou rustikou a rozdělenou do tří částí, které se liší šířkou a počtem os, a také typem vysokých štítů. Ve střední části jsou na nejmohutnějším štítu dvě desky: v horní desce jsou erby pánů z Hradce a rodu Ursini, v dolní erby Viléma Slavaty a jeho ženy Lucie Otylie z Hradce. Můstek spojující přízemí paláce se zámeckými schody má kamenný raně barokní portálek se slavatovským znakem a datací 1678. Palác má dva dvory s renesančními vnitřními fasádami, fasáda jižního křídla obrácená ke Kolovratskému paláci je klasicistní. Vyhlídková věž nad středem tohoto jižního křídla má fasádu barokní.
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2012-04-11]. Identifikátor záznamu 156800 : Palác pánů z Hradce. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ Vlček, Umělecké památky Prahy. Malá Strana. Str. 297.
Literatura
- KUBÍČEK, Alois. Pražské paláce. 1. vyd. Praha: V. Poláček, 1946. 231 s. S. 34–36, 214.
- POCHE, Emanuel; PREISS, Pavel. Pražské paláce. 2. vyd. Praha: Odeon, 1978. 399 s. S. 27, 28.
- VLČEK, Pavel, a kol. Umělecké památky Prahy. Malá Strana. Praha: Academia, 1999. 686 s. ISBN 80-200-0771-7.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Palác pánů z Hradce na Wikimedia Commons
- Hrady.cz