Panožka (améba)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/Amoeba_%28PSF%29.png/220px-Amoeba_%28PSF%29.png)
Panožka (pseudopodium, pseudopodie) je dočasný výběžek cytoplazmy (tekuté části buňky) některých eukaryotických buněk. Díky panožkám dosahují tyto buňky takzvaného améboidního pohybu a organismy se někdy souhrnně označují za améby, i když rod Amoeba (měňavka) je ve skutečnosti daleko užší.
Výskyt v přírodě
Améboidní pohyb je typický pro říši měňavkovců (Amoebozoa). Z nich je nejznámější měňavka velká (Amoeba proteus). Typické jsou pro ně široké, prstovité panožky (lobopodie).
Druhou významnou skupinou protistů s panožkami je infraříše Rhizaria (říše Chromista/Chromalveolata, podříše SAR). Z typů panožek jsou pro ni typické kořenovité retikulopodie, tenké filopodie nebo axopodie.
Panožky však mají i zástupci jiných (nepříbuzných) říší prvoků. Lze je nalézt např. u exkavát (lobopodie u Heterolobosea), haptist (axopodia centrohelidních slunivek), heterokontních řas (axopodia aktinophryidních slunivek) či primitivních opistokont (filopodie nuklearií).
Mimo to se pomocí panožek pohybují specializované buněčné typy v mnohobuněčných tělech živočichů, namátkou bílé krvinky v lidském těle, jež se pohybují např. po stěně cév a vyhledávají patogeny.
Améboidní pohyb
Améboidní pohyb je způsoben vybíháním cytoplazmy díky strukturám zvaným lamelipodia. Hnacím motorem tohoto pohybu na molekulární úrovni je pravděpodobně polymerizace aktinu.
Reference
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Pseudopod na anglické Wikipedii a Amoeboid na anglické Wikipedii.
Související články
K dalším strukturám pohybu buňky patří:
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu panožka na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Buněčné organely a další struktury | |
---|---|
Endomembránový systém | buněčné jádro (karyolema) • endoplazmatické retikulum • Golgiho aparát • váčky (lyzozom, endozom, fagozom, vakuola, exozom, vezikuly) • cytoplazmatická membrána (vnitřní, vnější) • granula (melanozom, peroxizom, glyoxyzom, glykozom) |
Semiautonomní organely | mitochondrie (krista, matrix) • hydrogenozom • mitozom • plastid (chloroplast, stroma, tylakoid) • nitroplast |
Cytoskelet | mikrofilamenta • intermediální filamenta • mikrotubuly • cytoskelet prokaryot • organizační centrum mikrotubulů (dělicí vřeténko, centrozom, centriola, bazální tělísko) |
Další vnitřní struktury | RNA (jadérko, ribozom, vault, stresové tělísko, P tělísko) • inkluze • cytoplazma • cytosol • nukleoid • proteazom |
Vnější struktury |