Parní vodárna Střekov
Parní vodárna Střekov | |
---|---|
![]() Obrázek střekovské parní vodárny ze stavebního výkresu | |
Údaje o muzeu | |
Stát | Česko![]() |
Město | Ústí nad Labem |
Adresa | U Stanice 822/11 |
Zakladatel | ZMŽ |
Vlastník | statutární město Ústí nad Labem |
Založeno | 2002 |
Zaměření | technická památka z doby vzestupu parostrojní železnice |
Původní účel budovy | železniční vodárna |
Vyhledávané exponáty | objekt historické vodárny, funkční parní stroj, parní kotel |
Kód památky | 104623 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Zeměpisné souřadnice | 50°38′53,02″ s. š., 14°2′52,3″ v. d. |
![]() ![]() vodárna Střekov | |
Webové stránky | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Tento box:
|
Parní vodárna na nádraží Ústí nad Labem - Střekov byla uvedena do provozu spolu s otevřením trati Rakouské severozápadní dráhy z Lysé nad Labem v roce 1874 a až do ukončení parního provozu sloužila k zásobování parních lokomotiv labskou vodou.[1] Stavební část objektu vznikla podle návrhu význačného vídeňského architekta Carla Schlimpa. Vodárna má výjimečně zachované a funkční strojní vybavení a jako taková je chráněnou technickou a kulturní památkou,[2] přístupnou návštěvníkům.[3]
Vznik a účel
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Gruss_aus_Schreckenstein%2C_Bahnhofswasserstation_ca.1910c.jpg/220px-Gruss_aus_Schreckenstein%2C_Bahnhofswasserstation_ca.1910c.jpg)
Parní vodárnu nejvyšší, I. kategorie na nádraží Ústí nad Labem - Střekov vybudovala jako součást provozního zázemí své trati Lysá nad Labem – Střekov (tehdy Lissa – Schreckenstein) a dále na Děčín společnost Rakouské severozápadní dráhy (ÖNWB), podle typového projektu vypracovaného architektem ÖNWB Karlem (Carlem) Schlimpem, roku 1874. Obdobné objekty původně vznikly při trati i ve stanicích Lysá nad Labem, Mělník, a Litoměřice.
Střekovská vodárna sloužila až do 60. let 20. století především pro doplňování vody do kotlů parních lokomotiv. Po elektrifikaci a ukončení parního provozu v uzlu Ústí/L.bylo vodárenské zařízení stanice využíváno až do počátku 80.let pro zásobování speciálních železničních vozů pro transport živých ryb vodou.
Budova
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a3/Wasserstation_Aussig-Schreckenstein2014.jpg/220px-Wasserstation_Aussig-Schreckenstein2014.jpg)
Stavba je provedena v účelném, střízlivém stylu industriálního neoklasicismu, jako cihlová, se sedlovou střechou. Strojovna s instalovanou technologií ve středním napříč orientovaném věžovém traktu je částečně podsklepená a patrová; v patře je umístěn vodojem. Ve dvou postranních, zrcadlově téměř symetrických přízemních přístavcích byly původně byty pro personál a zázemí. Ty jsou dnes rozšířeny pozdějšími přístavbami a účelově využity.[4]
Technické vybavení a funkce
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/PSV_20240615_092722w.jpg/220px-PSV_20240615_092722w.jpg)
Voda byla čerpána dvojčinnými čerpadly z hloubky přes 18 m ze studny[5], propojené klenutou štolou a železným potrubím s 85 metrů vzdálenou řekou Labe, a vytlačována do dvou propojených nýtovaných nádrží vodojemu obsahu 2× 50 m³, uložených na železné konstrukci patra strojovny. Odtud byla podle potřeby dodávána samospádem do některého z celkem pěti vodních jeřábů, rozmístěných ve stanici a u dnes už zaniklé výtopny.
Čerpací výkon pump byl ca. 80 l/min. Jejich pohon obstarával přes táhla a vahadla stabilní parní stroj na mokrou páru z roku 1873 konstrukce lokomotivky Sigl, Wiener Neustadt. Stroj o výkonu 5 k je jednoválcový se setrvačníkem, rozvod páry zajišťuje ploché šoupátko. Zdrojem páry je stojatý parní kotel o pracovním tlaku 8 bar vyrobený firmou Josef Paukert a syn, Vídeň roku 1911 s výr.č. 1070, který nahradil kotel původní, poněkud nižšího výkonu. Topilo se uhlím.[6]
Muzejní expozice
Pozapomenutá vodárna byla znovuobjevena v roce 2002 členy spolku Zubrnická museální železnice, z.s. (ZMŽ), který ji od následujícího roku získal od Českých drah do pronájmu a zabezpečil ji. Roku 2009 začaly restaurační práce, od roku 2011 byl zprovozněn parní stroj a následně i parní kotel.[3] Objekt v roce 2013 odkoupilo od ČD město[4]; od 1.7.2024 je ve správě Muzea města Ústí/L.[7]
Vodárna je charakteristickou ukázkou kdysi běžné součásti zázemí nutného pro provoz parních lokomotiv. Je ojedinělá tím, že je dochována a je funkční jako celek, včetně technologie, tedy stojatého parního kotle, parního stroje a vlastních vodojemů. Objekt je jako cenná technická památka veden na ústředním seznamu kulturních památek NPÚ[2]. Návštěvníkům je přístupná v v pravidelných návštěvních termínech, případně po domluvě.[3]
Odkazy
Reference
- ↑ Parní vodárna na Střekově. [online]. turistika.cz, rev. 2014-05-29 [cit. 2020-05-18]. Dostupné online.
- ↑ a b Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2015-07-28]. Identifikátor záznamu 392533734 : Vodárna – parní s cisternou. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b c Parní vodárna Střekov. Zubrnická železnice [online]. [cit. 2024-07-15]. Dostupné online.
- ↑ a b Parní vodárna Střekov [online]. oficiální stránky města Ústí/L., 2023 [cit. 2024-07-18]. Dostupné online.
- ↑ TIP NA VÝLET: Parní vodárna Střekov – JV Press [online]. 2019-10-21 [cit. 2024-07-15]. Dostupné online.
- ↑ Zachované dokumenty a výrobní štítky ve sbírce ZMŽ.
- ↑ Zápis z 10. zasedání Zastupitelstva městského obvodu Střekov, bod 88/10Z/24 ze dne 12. 6. 2024 [online]. MO Střekov [cit. 2024-07-16]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Parní vodárna Střekov na Wikimedia Commons
- Parní vodárna na Střekově (Muzeum) na Mapy.cz
- Parní vodárna Střekov na stránkách Zubrnická železnice: https://www.zubrnickazeleznice.cz/vodarna
- Parní vodárna Střekov – JV Press: https://jvpress.cz/2019/10/21/tip-na-vylet-parni-vodarna-strekov/
- Parní vodárna Střekov v pořadu Toulavá kamera - Česká televize z 19. února 2023: https://www.ceskatelevize.cz/porady/1126666764-toulava-kamera/223562221500006/cast/963209/
- Stopadesáté výročí slaví parní vodárna na železničním nádraží Střekov. ČR Sever 2024-06-15: https://sever.rozhlas.cz/stopadesate-vyroci-slavi-parni-vodarna-na-zeleznicnim-nadrazi-strekov-9256523
- Parní vodárna Střekov na webu historickasidla.cz: https://www.historickasidla.cz/dr-cs/1133-parni-vodarna-strekov.html
- Parní vodárna Střekov na stránkách města Ústí nad Labem: https://www.usti.cz/cz/volny-cas/turistum/turisticke-cile/technicke-zajimavosti/parni-vodarna-strekov.html
- ÚSTÍ///AUSSIG - architektura na severu Čech. usti-aussig.net. Dostupné online: https://usti-aussig.net/stavby/karta/nazev/343-parni-vodarna
- Parní vodárna Střekov na Mapy.cz: https://mapy.cz/zakladni?source=firm&id=12701429&x=14.0478598&y=50.6480600&z=17
- Památkový Katalog: zachované parní vodárny v ČR na soupisu Národního památkového ústavu, on-line
Související stránky
- Rakouská severozápadní dráha
- Vodní hospodářství
- Carl Schlimp
- Ústí nad Labem-Střekov (nádraží)