Pjatigorsk
Pjatigorsk Пятигорск | |
---|---|
Pohled na Pjatigorsk z hory Mašuk | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 44°2′ s. š., 43°3′ v. d. |
Nadmořská výška | ~600 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+3[1] |
Stát | Rusko![]() |
Federální okruh | Severokavkazský |
Kraj | Stavropolský |
![]() Stavropolský kraj na mapě Ruska | |
![]() ![]() Pjatigorsk | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 97 km² |
Počet obyvatel | 144 955 (2023)[2] |
Hustota zalidnění | 1 494,4 obyv./km² |
Etnické složení | Rusové |
Náboženské složení | Pravoslavné křesťanství |
Správa | |
Starosta | Lev Nikolajevič Travněv |
Vznik | 1780 |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | +7 8793 |
PSČ | 357500–357538 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Pjatigorsk (rusky Пятигорск, doslova „Pětihoří“) je město na jihu Ruské federace. Nachází se v jižní části Stavropolského kraje je sídlem Severokavkazského federálního okruhu. Žije zde přibližně 145 tisíc[2] obyvatel.
Geografie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/%D0%91%D0%B5%D1%88%D1%82%D0%B0%D1%83_%D0%BE%D1%82_%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D1%8F%D1%82%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%BE%D0%B7%D0%B5%D1%80%D0%B0.jpg/180px-%D0%91%D0%B5%D1%88%D1%82%D0%B0%D1%83_%D0%BE%D1%82_%D0%9D%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%BF%D1%8F%D1%82%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE_%D0%BE%D0%B7%D0%B5%D1%80%D0%B0.jpg)
Město je střediskem a největším městem regionu Kavkazské minerální vody. Rozkládá se v předhůří Velkého Kavkazu na levém břehu řeky Podkumok. Nejvyšším bodem v okolí je hora Beštau s vrcholem ve výšce 1401 m n. m. V okolí se nachází více vrcholů: hora Mašuk (okolo 950 m n. m.), Gorjačaja, Post, Piket, Kazačka a jiné.
Historie
První písemná zmínka o sídle Biš Dag (Pět hor) pochází od Ibn Battúty z roku 1334. Rusko se oblasti zmocnilo v roce 1780 a zřídili zde Konstantinogorskou pevnost. Rozvoj zdejšího lázeňství začal stejně jako u ostatních severokavkazských lázní na počátku 19. století. Současný název město nese od r. 1830. Roku 1863 bylo město připojeno na ruskou telegrafní síť a o 30 let později sem byla dovedena železnice. V roce 1915 bylo otevřeno městské divadlo.
Mezi srpnem 1942 a lednem 1943 bylo město obsazeno wehrmachtem. Dne 19. ledna 2010 se město stalo sídlem nově zřízeného Severokavkazského federálního okruhu, vyčleněného z Jižního federálního okruhu.
Lázně
Město je vyhledávaným balneologickým a rekreačním střediskem. Celé oblast je bohatá na minerální vody a Pjatigorsk je administrativním centrem širší aglomerace, která sdružuje města s rekreačním zaměřením (Kavkazské minerální vody). Z této skupiny se Pjatigorsk vyznačuje nejrůznorodějšími přírodními léčebnými zdroji minerálních vod, jejichž léčivé účinky byly známé dávno v minulosti. Nachází se zde více než 40 pramenů o různé teplotě a chemického složení. Z nedalekého Tambukanského jezera se těží bahno, které má léčivé účinky. Klima mírného kontinentálního podnebí je velmi příznivé zejména v létě a začátkem jara, kdy je Pjatigorsk vyhledávaný pro příznivé terapeutické účinky zdejšího vzduchu.
Vzdělání a věda
Ve městě sídlí tři vysoké školy: Pjatigorská státní univerzita, filiálka Severokavkazské federální univerzity Stavropol a Lékařsko-farmaceutická fakulta Volgogradské univerzity. Sídlí zde také Výzkumný ústav balneologický.
Významné osobnosti
- Rodáci
- Josef Trumpeldor, sionista a židovský veterán rusko-japonské války
- Nikolaj Trofimovič Fedorenko, sovětský diplomat a orientalista
- Semjon Sergejevič Slepakov, ruský komik a scenárista
- Gleb, slovenský raper
- Elina Avanesjanová, arménská tenistka
- Zemřelí
- Michail Jurjevič Lermontov – zemřel při souboji
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Piatigorsk na slovenské Wikipedii.
Externí odkazy
Encyklopedické heslo Pjatigorsk v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
Obrázky, zvuky či videa k tématu Pjatigorsk na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |