Plzeň 1
Plzeň 1 | |
---|---|
Severní Předměstí z věže katedrály sv. Bartoloměje | |
Lokalita | |
Status | městský obvod |
Statutární město | Plzeň |
Okres | Plzeň-město |
Kraj | Plzeňský |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°46′ s. š., 13°22′13″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 48 572 (2021)[1] |
Rozloha | 24,73 km² |
Nadmořská výška | 350 m n. m. |
PSČ | 323 00 |
Počet domů | 3 253 (2021)[1] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 1 + 2 části k. ú. |
Počet ZSJ | 21 |
Kontakt | |
Adresa úřadu MO | alej Svobody 882/60 323 00 Plzeň [email protected] |
Starostka | Ivana Bubeníčková (ANO) |
Oficiální web: umo1 | |
![]() | |
![]() ![]() Plzeň 1 | |
Další údaje | |
Kód MO | 545970 |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Plzeň 1 je druhý nejlidnatější městský obvod statutárního města Plzně, rozkládající se v jeho severní části. Obvod ve svých hranicích vznikl v roce 1981 v souvislosti s rozvojem sídlištní zástavby na jeho území. Zahrnuje historickou část Roudná, vilové čtvrti Lochotín a Bílá Hora a především sídlištní celky Severního Předměstí (sídlištní čtvrti Bolevec, Lochotín, Košutka a Vinice). Mezi historické památky obvodu řadíme zejména středověkou část Roudná s kostelem Všech svatých a jádro bývalé vesnice Bolevec – Boleveckou náves (dnes vesnická památková zóna).
Charakteristika
V Plzni 1 sídlí hodně pro Plzeň významných institucí. Nejvýznamnější z nich je nový areál Fakultní nemocnice Plzeň na Lochotíně, který je budován v několika etapách od roku 1979. Na Karlovarské třídě sídlí Lékařská fakulta Univerzity Karlovy. Školství dále reprezentuje 10 základních škol, 1 vyšší odborná škola, Gymnázium Františka Křižíka, střední zdravotní škola, střední odborná škola dopravní a učiliště. Obvod nabízí dobré možnosti nákupů a některé jeho části jsou rekreačním zázemím města Plzně (např. Bolevecké rybníky, Zoologická a botanická zahrada města Plzně, Lochotínský park).
Doprava
Územím obvodu procházejí důležité silniční tahy na Žatec a Karlovy Vary, což zhoršuje životní prostředí v jejich blízkosti. Páteří městské hromadné dopravy jsou tramvajové linky 1 (z Bolevce) a 4 (z Košutky) vedoucí do centra města a dále na Slovany (resp. na Bory). Tramvajové tratě se do sídliště přibližovaly postupně v letech 1973 (krátká větev přes nový Most generála Pattona), 1980 (dnešní konečná Košutka Jesenická), 1986 (dnešní točna Mozartova) a 1990 (dnešní konečná Bolevec Tachovská). Pro MHD jsou důležité také autobusové linky 25, 27, 30, 33, 40, 41, 56 (obsluha sídliště Vinice) a 20 (obsluha Bílé Hory a Roudné). Sídliště Vinice mělo být v 90. letech výhledově také napojeno na tramvajovou síť, dokonce vznikl i široký travnatý pás v ulici Na Chmelnicích. Z tohoto návrhu však nakonec sešlo a nyní se na tomto sídlišti počítá spíše se zavedením trolejbusové dopravy [zdroj?] (došlo by po 30 letech k opětovnému návratu trolejbusů na levý břeh řeky Mže).
Vedení obvodu
Zastupitelstvo Plzně 1 se skládá z 27 zastupitelů. V čele obvodu stojí od října 2022 starostka Ivana Bubeníčková (ANO). Vedení obvodu dále tvoří Miroslav Šuma (ANO), Jiří Uhlík (PRO PLZEŇ), Jiří Rezek (Piráti). Předsedou kontrolního výboru byl zvolen Štěpán Krňoul (KDU-ČSL).[2]
Historie území
Nejstarší stopy osídlení dnešního území v oblasti Roudné sahají až do starší doby kamenné. Od té doby bylo především údolí Mže nepřetržitě osídleno. Příchod prvních Slovanů zařazují nálezy ze zaniklé vsi Malice (oblast Roudné) na konec sedmého a začátek osmého století. Osídlení bylo dlouho soustředěno především v blízkosti řeky Mže. Vzdálenější oblasti byly ještě dlouho bez trvalého osídlení.
Stavbou sahající nejdále do minulosti je kostel Všech svatých na Roudné. Byl postaven v románském slohu na počátku 13. století Ve druhé polovině 14. století nahradila kostel gotická novostavba. V průběhu staletí zažil kostel ještě mnoho přestaveb a dostaveb. Také celá Roudná byla mnohokrát drancovaná (zejména husitské období a obléhání Plzně Mansfeldovými vojsky v roce 1618) a přestavována. Dnešní podoba Roudné se začala formovat až po třicetileté válce.
Na přelomu 18. a 19. století postupně dochází k přeměně z venkovského na městské osídlení s převahou obytné funkce. První zmínka o Bolevci pochází z roku 1382. V roce 1460 jej koupilo město Plzeň. Následovalo rychlé budování Bolevecké rybniční soustavy. Od té doby obec pomalu rostla. Rychlý rozvoj a nárůst počtu obyvatel začal až koncem 19. století. V době připojení k Plzni v roce 1942 byl největší vsí v Čechách s 5570 obyvateli. Podobným rychlým rozvojem na konci 19. a začátkem 20. století prošla i Košutka a Bílá Hora. O rozvoj Bílé Hory se postarala především těžba uhlí, u Košutky pak těžba pískovce a výroba cihel. Na počátku 20. století začala také výstavba nové vilové čtvrti Lochotín. Poklidný rozvoj několika dalších desetiletí zcela zvrátil rok 1972.
V tomto roce začal zábor a likvidace mnoha objektů (bohužel někdy i velmi cenných). V období 1975 až 1989 byl pak celý prostor mezi Lochotínem, Košutkou a Bolevcem zastavěn panelovými sídlišti. Koncem 80. let začalo v západní části obvodu vznikat sídliště Vinice (dostavěno až v roce 1992), jehož pokračováním je v současné době dostavované sídliště Sylván Po roce 1989 výstavba tohoto typu poměrně rychle ustala. Od té doby změnila vzhled obvodu už jen výstavba několika bytových domů, mnoha rodinných domků a zejména do té doby zcela chybějící obchodní sítě. Vzniklo také několik menších firem. Nyní probíhá snaha o skloubení tohoto rozmanitým způsobem zastavěného území v jeden harmonický celek. [3]
Obyvatelstvo
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
504 | 681 | 1 002 | 2 255 | 2 868 | 2 763 | 4 175 | 4 482 | 14 897 | 9 770 | 29 949 | 51 895 | 51 887 | 50 237 | 48 572 |
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ VEJVODOVÁ, Miroslava. První obvod má nové vedení. Starostkou se stala Ivana Bubeníčková [online]. Městský obvod Plzeň 1 [cit. 2024-04-07]. Dostupné online.
- ↑ PLZEŇ 1, Správa informačních technologií města Plzně | Dominikánská 4 | 306 31. Historie území. umo1.plzen.eu [online]. [cit. 2021-12-19]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869-2011: III. Počet obyvatel a domů podle krajů, okresů, obcí, částí obcí a historických osad / lokalit v letech 1869 - 2011 : Okres Plzeň-město [online]. Český statistický úřad, 2015-12-21 [cit. 2023-12-12]. Dostupné online.
- ↑ Sčítání lidu, domů a bytů > 2021 > Obyvatelstvo podle pohlaví a městských částí (obvodů) vybraného města > Plzeň [online] [online]. Český statistický úřad, 2021-03-27 [cit. 2023-12-12]. Dostupné online.
Související články
Košutka (sídliště)
Vinice (sídliště)
Košutka (sídliště)
Bolevec (sídliště)
Lochotín (sídliště)
Bílá Hora
Roudná
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Plzeň 1 na Wikimedia Commons
Statutární město Plzeň | |
---|---|
Plzeň 1: Bolevec • Severní Předměstí • Plzeň 2-Slovany: Božkov • Černice • Doudlevce • Hradiště • Koterov • Lobzy • Východní Předměstí • Plzeň 3: Doudlevce • Jižní Předměstí • Litice • Nová Hospoda • Radobyčice • Skvrňany • Valcha • Vnitřní Město • Východní Předměstí • Plzeň 4: Bukovec • Červený Hrádek • Doubravka • Lobzy • Újezd • Východní Předměstí • Plzeň 5-Křimice • Plzeň 6-Litice: Litice • Plzeň 7-Radčice • Plzeň 8-Černice: Černice • Plzeň 9-Malesice: Dolní Vlkýš • Malesice • Plzeň 10-Lhota: Lhota • Litice |